166 
mányozta, kifejtette, és ezen módon magyarázta a Commentry szénmeden- 
czének képződését. 
Ezt az elméletet később többen megtámadták, kifejtvén, hogy ez sem 
old meg sok kérdést. 
Én bizton állíthatom, hogy eddigi tapasztalataink alapján például a 
krassószörény-megyei liaszszéntelepek képződése a FAaYvon-féle elmélettel 
összeférhetetlen, különösen azért, mert ma már biztos jeleit ismerjük annak, 
hogy bizonyos növénymaradványok ugyanott, vagy legalább ugyanazokban 
a rétegekben nőttek és tenyésztek, a hol ma azokat találjuk, ami GRAND- 
Euny elmélete mellett szól. 
Ezután a rövid kitérés után megemlítem, hogy BERTRAND arról az 
elméletről is megemlékszik, a mely szerint a szenek egy bitumenes kifolyás- 
nak köszönnék eredetüket: ez egy többször meg-megűújított, de soha tüze- 
tes, beható tanulmányoknak tárgyát nem képezett és kevés visszhangra 
talált elmélet, amely különösen az által dőlt meg, hogy a többek által rend- 
szeresen és a növényboncztan alapján végzett mikroszkópos vizsgálatok min- 
den kétséget kizáró módon megállapították, hogy minden szénben, még a 
legtömöttebb antraczitban is, felismerhető a növényi eredet. 
A szén vékony csiszolataiban a növényi alkatrészek sokszor ép olyan 
részletesen kimutathatók, mint akár az élő növényben: ennek folytán a 
fitopaleontologiára is kiterjedt a növényboncztan, és ma már annak igen 
hasznos segéd-tudományává lett. 
BERTRAND sokat dolgozott együtt RENAULTTAL : együtt végzett kutatá- 
saik között különösen említést érdemelnek azok, amelyek az autuni bog- 
headszénre vonatkoznak. 
A szén vékony csiszolataiban a növénysejtekből fölépült növényeken 
kívül a legalárendeltebb szerves lények is fölismerhetők: jól megtartott 
kocsonyás algák, továbbá elrothadt szerves anyagok, a melyek híg nyálka, 
alakjába mentek át s ilyen állapotban más anyagok felfogták és meg- 
tartották. 
Ebből kitünik, mondja a szerző, hogy ezek a tények nem igen egyez- 
tethetők össze a növényanyagoknak szénné változtatására szükséges fermen- 
táczió követelményével, minek folytán kétségtelen, hogy a szénképződés 
maig hirdetett elméleteit, úgy a hogy vannak, nem lehet elfogadni, ellenben 
a szénnek és szénkőzeteknek képződése több igen részletes föltételnek együt- 
tes közreműködését követeli meg. 
Szerző kimutatta, hogy a szenek legtöbb fajtája kocsonyás algákat 
tartalmaz, és pedig a mikroszkopos vizsgálatok alapján meghatározta azt 
is, hogy ezen algák a szabadon úszó algák családjához tartoznak, aminők a, 
mocsarakban és tavakban tenyésző, plankton név alatt ismeretes alga fel- 
halmozódások, a melyeknek egy élő képviselője például a svejczi tavakban 
tenyésző Botryococcus Brauniti. 
