170 
Az autuni boghead és hozzátartozói. 
Az autuni bogheadnek a Kerosene Shale-lel közös tulajdonsága az, 
hogy mindkettő egy barna, földes kocsonyában szabadon úszó kocsonyás 
algák thallusainak fölhalmozódásából keletkezett, hogy ezen növényi anyag- 
halmaz a szénben túlnyomó, és hogy egy későbbi bitumenes injekcziót 
szenvedett. 
Az autuni boghead algája azonban nem Heinschia, hanem az attól 
lényegesen különböző Pila bibractensis. 
Ezt az algát BERTRAND határozta meg, és pedig eredetileg az igornayi 
palákban, később az autuni bogheadben. 
Ezek szintén szabadon úszó algák és thallusainak hajlamuk volt arra, 
hogy egymással összeforrva padokat képezzen. Előfordulása igen kiterjedett : 
ismerjük Austráliából, Franczia- és Skótországból. 
A Pila bibractensis ellipszoid alakú kocsonyás sejtekből áll, a melyek- 
ben egy üreg van, fénylők és ridegek. A protoplazma a sejtekben tojásdad, 
a sejtek kocsonyája sárga. Ezek a thallusok az autuni boghead térfogatá- 
nak 0-755 részét képezik. 
Ép úgy mint a Kerosene Shale, az autuni boghead is tartalmaz hím- 
port és pollenmagvakat, továbbá rothadt növényaprólékot. 
BERTRAND bemutatta a bogheadet mellékközeteivel együtt: érdekes 
magyarázataiból itt csak a legfontosabbakat emelem ki. 
A boghead tömegébe esetlegesen belekerült különféle anyagok nagy 
mérvben elősegítették a szénképződést, és pedig : rothadásnak indult fadara- 
bok, a melyek fénylőszénnel vannak beburkolva, továbbá egy halevő copro- 
lithja, a mely a bitument nagy mérvben kondenzálta. 
A kocsonya, rothadt fa, coprolith és barna kocsonya mind más és 
más tulajdonságot kölcsönöztek a szénnek. 
Az autuni bogheadben kovás csomók vannak, a melyek a boghead- 
tömegnek kocsonyaállapotában létrejött függélyes hasadékok kitöltései. 
A boghead thallusait a megkovásodott thallusokkal összehasonlítva, BERTRAND 
meghatározta az eredeti tömeg kontrakczióját, és azt függélyes irányban 
9:6-nek és szintes irányban 1"3—1"6-nek találta. 
A megkovásodott boghead-csomókban továbbá világosan látható, hogy 
utólagos bitumen-infiltráczió történt, amint azt a boghead jelenlegi szén- 
hidrogén tartalma meg is követeli. 
Továbbá fölemlítendő, hogy a boghead a fekü és fedü felé hirtelen meg- 
szakad, úgy hogy az átmenet a bogheadból a palába a millmeter tized- 
részében történik. A fekü- és fedüpala is tartalmaz ugyan silákat, sporákat, 
magvakat, barna alapkocsonyát, növényaprólékot és coprolithokat, de a 
különbség abban áll, hogy a Pila bibractensis thallusai sokkal gyérebbek. 
Itt tehát az alga ritkasága elegendő arra, hogy a szénből pala legyen. 
