174 
más módon vannak benne megkötve. A földes szenek és a boghead között 
még az is növeli az eltérést, hogy a barna alapanyag igen alkalmas nagy 
mennyiségű ásványi anyagok lekötésére. Valahányszor ez a másodlagos 
tünemény létrejön, a földes szén mindig palás külsejü lesz. 
Más földes szenek. 
Ez alatt a czím alatt ismerteti BERTRAND a bois d assoni palát és a 
braziliai cearai szenet. 
Bois d"Asson palájának jellemzését részletesebben találtam szerzőnek 
abban az előadásában, amelyet ugyanezen tárgyról Brüszelben tartott, és 
amely a cBulletin de la société belge de géologiev 1897-ik évfolyamában 
jelent meg. 
Eszerint Bois d Asson palája, vagy inkább szene a következő jellemző 
tulajdonságokat mutatja : 
Szaporák benne a pollenmagvak, de a sporák gyéren találhatók ; igen 
nagy számban vannak benne egy kocsonyás, szabadon úszó algának a Bolro- 
coccites Largae thallusai, továbbá egynémely növényi és állati maradvány 
rothadt állapotban, diatomák, spongiatük, és végül szuroknemű testek marad- 
ványai. Ennek a palának egy köbmillimeterjében 1536 pollenmag és 224 
Botryococcites thallus találtatott. A földes kocsonya adja a túlnyomó alap- 
anyagot, a mely világos-barna, némelykor sárgás és egynemű szerkezetu. 
A cCearai bogheadv üvegfényű törése miatt némely bogheadhez 
hasonló, habár nem boghead, mert kizárólag a barna alapkocsonya meg- 
merevedéséből jött létre és algákat nem tartalmaz. 
Ebben a szénben csak 40-659/9 ásványi anyag van; ebből is 22-4.9/ 
szénsavas mész, amely fehér oolithok alakjában van a tömegbe zárva. 
A cearai szén igen jól megtartott, de kevés esetleges alkatrészt tartal- 
maz. Itt-ott elvétve található egy-egy pollenmag, és pedig tetracellularis, 
minő a fihododendroné és a páfrányoké. 
Azonkivül talált benne BERTRAND egy penész sporáját és myceliumát, 
mely a Mucedineákra emlékeztet, továbbá egy a Gypris-szel rokon Ostraco- 
a melynek héjai kettenként összefüggenek. Ezek a héjak a kocsonya 
tömörülése közben merültek el benne. A Mucedinea jelenléte BERTRAND 
szerint arra mutat, hogy az anyalúg organikus anyagokban dús volt, és 
hogy teljes nyugalom uralkodott. 
A Gypris ugyanis különösen az állati ürülékekkel és kiválólag ganaj- 
lével fertőzött vizekben szokott tömegesen előfordulni, azért valószínű, hogy 
a cearai szén anyalúgvize is ily anyagokban bővelkedett. Az egész tömeget 
egy későbbi bitumenes injekczió járta át, de a szénhidrogének nem sűrű- 
södtek meg benne. 
A cearai szén valószinüleg krétakorszakbeli. 
