A purinszén és az allieri pala. 
Az autuni bitumenes pala a szeneknek egy oly fajtáját képviseli, a 
melyben a barna alapkocsonya igen sók állati ürülékkel levén telítve, ezek 
által a bitumen nagy mérvben konczentráltatott. Ezeket a szénfajtákat 
BERTRAND purinszeneknek nevezi, amit magyarul ganajlészénnek mond- 
hatnánk. 
Ezen széntajták tipusa az Alierben lévő Méglin akna cTétes des chats) 
(macskafejek) nevű rétege, amely a diaszba tartozik. Ez egy sötétfekete 
pala, telve halpikkelyekkel és coprolithokkal; lényegében egy barna kocso- 
nyának a fölhalmozódása, amely állati ürülékekkel és esetleges alkat- 
részekkel van telve. Ez utóbbiak közt túlnyomók a halevő ragadozók 
coprolithjai, amelyek az egész palatömeget átjárják, és minden coprolith- 
darab bitumennel van impregnálva. Ez a barna kocsonya bakteriumféle 
testeket bőven tartalmaz. Coprolithokon és halpikkelyeken kívül még edé- 
nyes ceryptogamok spórái és a pollenmagvak nagy mennyisége tünik fel. 
Egy köbmillimeterben 27.200 mag van, de ezeknek száma bizonyos dara- 
bokban 540,000-re is rúg. 
A szén képződése idején a himporhullás oly erős kellett hogy legyen, 
hogy a víz tejállományuvá lett, azonkivül sok rothadt növénydarab is úszott 
benne. Egy ilyen habarék kétségtelenül igen kedvező volt alárendelt szer- 
ves lények tenyészetére. 
Daczára annak, hogy BERTRAND ebben az irányban tüzetes kutatásnak 
vetette alá a barna kocsonyát, csak egy oly lényt födözött föl bennne, 
amely a baktériumokhoz hasonló, t. i. a Zoogleites elaverensis-t, amely egy 
kocsonyatömeg igen apró gömbös sejtekkel. Ennek a kocsonyája vegyileg 
különbözik a közönséges algák kocsonyájától. A Zoogleites a legsűrűbb 
ganajlében élt. 
A palák coprolithjai rendkivül jól vannak megtartva: láthatók benne 
a bélnyálkába beburkolt táplálék bolusai, sőt láthatók a bélnyálkában azok 
a baczillusok is, a melyek benne éltek. 
Egyes coprolithokban felismerhető a REwaAunr által Micrococcus lepi- 
dofagus-nak nevezett baczillus. 
Végül ezen pala tönregét is egy későbbi bitumen injekczió járta át, és 
a bitument a coprolithok, a csontmaradványok, a szenesedett növénydara- 
bok és az alapkocsonya nagy mérvben konczentrálták. A purinszén mellék- 
kőzetei, az ú. n. ostracodapalák következőkben külömböznek attól : 
1. bitumentartalmuk csekélyebb, 
2. a coprolithok gyérebbek, 
a Zooglettes hiányzik, 
az alapkocsonya finomabban hasadozott, 
az ostracodák héjai nagy számban lépnek föl. 
OT HB 0 
