179 
Az alsótátra-övi Gresteni rétegek kövületszegények, márgapalákból, valamint 
homokkő padokból állanak és határozottan az alsó liaszhoz tartoznak. Észrevétlenül 
átmennek a foltos márgába, helyenként szarukőóbefektetéssel, közösök ezen rétegek- 
ben a sötét foltok. 
A felső liaszkorbeli rétegek között a vörös kövület-dús gumómész a legfel- 
tünőbb képződés és kitünő vezér szinvonal. Más képződések pala és szarukőó, vala- 
mint Crinoidea mész, a dogger és malm, a szürkés foltos márga alakjádan lépnek 
fel, mely foltos márga a Neocomba is átmegy, További tagolás itt nem vihető 
keresztül, 
Felső tátrai őv. A gresteni rétegek majdnem kizárólagosan a cPisana homok- 
kőből, állanak ; kövületdús, konglomerátos és meszes kőzetek tengeri maradvá- 
nyokkal. Helyenkint mint a Tycha-völgyében a pala túlnyomó, melyben rhát-kor- 
beli növénylenyomatok találhatók. 
Helyenként a gresteni rétegek hiányoznak, és a triaszpalák felett közvet- 
lenül liasz-jura mészkő fekszik. Nyilt kérdés mostanáig, hogy a gresteni pala 
tektonikai folyamat folytán kiszorítatott, vagy pedig a mészfacies által pótoltatott. 
Valamint a márgásfoltok az alsó tátrai ővben, ép úgy itt, világos, többnyire 
rétegzett, de kövületszegény mész játsza a főszerepet, mely a liasztól egészen a 
felső juráig terjed, a mint ezt nehány kövületet tartó befektetés mutatja, melyek 
hol a liaszra, hol a doggerre vagy felső malmra útalnak. Ezen liasz-jura mész leg- 
szebben a Giewont nevű hegyen Zakopane mellett van feltárva 370—400 m 
vastagságban. 
Krétaformáczió. Neokom. A jurafoltos márgák éles határ nélkül mennek át a 
neokomfoltos márgákba, mint ezt nehány lelethely (Rusinova havas Lysa mellett, 
Koscieliskovölgy) mutatja. 
A felső tátrai ővben csak egy helyen találtattak rétegek, amelyeknek a 
neokomhoz való tartozása valószinűséggel mondható ki. 
Chocsdolomit, Muránmész. A neokomfoltos márgák felett kövületszegény 
dolomitos vagy messzes rétegek feküsznek, amelyeket UHurG egyenkorú facies képző- 
désnek tekint. 
A dolomitos kiképződés a nyugoti Tátrában fordul elő; neve a Chocshegy- 
gségtől származik, a mely a tátrai mészőv folytatása. A Chocsdolomit kövületek hiá- 
nyában nem igen külömböztethető meg a Triaszmésztől, és csak ott ismerhető fel 
biztosan hol a neokomfoltos márga társaságában jelenik meg. 
A mészfacies a Bélai mészhavasokban ki van fejlődve, és nevét a Müran- 
hegytől nyerte. Helyenként (Homlokoshegy, Gesia szyja), hol mindkét facies együt- 
tesen fordul elő, a dolomit az öregebb kőzet. 
Úgy a chocs-dolomit, mint a murán-mész szoros összeköttetésben áll a 
neokomfoltos márgával; az utóbbi rétegekben feltalált kövületek alapján a 
dolomit és a mész kora alső krétabelinek határoztatott meg, megfelelvén az alsó 
krétakorbeli rudista mészkőnek. 
Felső krétakorbeli rétegek — szürkés piritdús márgapala — csak a déli 
felső tátrai ővben fordulnak elő. Pontosabb kormeghatározás nem tehető. 
Harmadkor. A nammulitmész és konglomerát (25—30 m vastag) keskeny 
ővben körülveszi a régibb hegységet, ezt elválasztván a fiatalabb korú flysch terü- 
lettől. A Tátra déli oldalán a mezozoi csekély kiterjedésü rétegeket veszi körül. 
