180 
A mészkő lassan konglomerátba megyen át, mely utóbbi három alakban lép 
föl: meszes kötőanyaggal, gyakran összekötve a nummulitmészszel; agyagos, 
homokos kötőanyaggal, palával és homokkővel felváltva és kövületszegény (Tokar- 
nya) és dolomitgörgetegből álló dolomites konglomerátbál. 
A fauna, a nammulitek kivételével szegény. A közép eoczénbeli nummaulit 
mészkő és konglomerát a valódi partképződés jellegét viselik. Zavargás nélkül a 
legkülömbözőbb rétegeken fekszenek, és görgetei minden formáczióból valók. 
Felső-eoczén és oligoczén. A Tátra alján egy 300 m vastag egyöntetüen 
kiképződött rétegsorozat terül el, az alsóbb rétegekben többnyire palából, a felsőbb 
nivóban inkább homokkőből összetéve. Minthogy közvetlenül a nuammulitmészkő 
fekűjét képezik, alsóbb rétegei a felső eoczénhez sorozhatók, és látszólag a felső 
oligoczénig terjednek. Dr. Posewirz T. 
(10.) OcHsEsrus C. A kőolaj képződése. (Zeitschrift f. praktische Geologie 
USOG pp: 219221 
Hogy azok az anyagok, amelyekből a petroleum keletkezett, főkép állati erede- 
tűek, az ExGLER-nek 1889-ben halzsirral végzett nagyszabású kisérletei után nem 
szenved kétséget. 
Szerző először mondotta ki, hogy a petroleum különösen tengeri organiz- 
musokból keletkezik, amelyeket anyalugsók először tömegesen megöltek s azután 
légmentes takaró alatt rájok hatottak. 
HEcsrER- ENGLER-nek fentemlített halzsir desztillátumát aluminium-ehloriddal 
melegítette s a 199—280" közt átdesztilláló részének összetétele közelítőleg a barna 
szénkátrány 100—1109-nál átmenő részének összetételével megegyezik. 
Érdekes, hogy különböző kőolajoknak 2009-on felüli forrponttal bíró részei 
hasonló összetételüek. 
HEusneR kisérleteivel kimutatta, hogy EwGLER nagy nyomás alatt nyert 
desztillatuma összetételében a palakátrányhoz áll közel, s hogy mind a kettő alumi- 
nium chlorid által oly termékekké változik, amelyek a petroleum elegyrészeit képe- 
zik. Azt képzelhetjük tehát, hogy a petroleum képződése zsirokból két stádiumon 
ment át, az elsőt ENGLER mesterségesen utánozta, a második hasonló befolyású 
volt mint az aluminium chlorid fent leírt hatása. 
HEustER előrelátva, hogy a petroleum ezen képződését OcusExrus nézeteinek 
megfelelőleg anyalugsók hatásának fogják tulajdonítani, felemlíti, hogy az alumi- 
niurú-ehloriddal elért eredményt más vízment fémchloriddal (Mg Cle Zn Cl Fez OI) 
eddig nem tudta elérni. 
Szerző szerint nem képez geologiai nehézséget, hogy HEvsLER vízment 
aluminium -ehloridot alkalmazott. Szerző ezen körülményt már 1891-ben felemlí- 
tette, miután előzőleg a peini petroleum kisérő vizeinek viszonylagos nagy alumi- 
nium chlorid tartalmára felhívta a figyelmet. Ha pedig az észak-német síkság alatt 
levő anyalugsókból a gipsz vizesoldatokból vízmentesen mint anhidrit leválik, 
úgy az aluminium-chlorid is vízmentesen szerepelhet a vegyes hidrokarbo- 
nátok közt. 
Szerző ezen dolgozat végén az eredményt következőleg foglalja össze: Lég- 
mentesen elzárt zsírnemű anyagok bizonyos körülmények között említésre méltó 
sómennyiségek nélkül is bitument szolgáltatnak. (Ismerünk bitumenes sós- és 
üdülést kisz an ú sw áés sz 
