181 
édesvízi lerakodásokat, utóbbiak közül halpalákat, bitumenes szeneket stb). 
A petroleum pedig bitumen, amelynek képződésénél anyalugsók is közre működtek. 
Itt nem kell különösen kiemelni, hogy a földgyanták mint az Ozokerit stb. utólag 
petroleumból képződhetnek. Doczka JózsEr. 
(11.) OcHsExrus C.: Magyar kálisalétrom. (Die Bildung des Kalisalpeters 
aus Mutterlaugen. I. Vorbemerkung. II. Ungarischer Kalisalpeter. (Zeit- 
sehrift für praktische Geologie. 1893. p. 60—68.)) 
A nitrifikáczióról igen sokat irtak már s ez irányban különösen A. Müvrz és 
ÖCHLÖSING dolgoztak, kik a salétromképző mikroorganizmusokat fedezték fel, 
melyek a televény-földben általánosan előfordulnak és a vegetáczióra nézve fontos 
szerepet játszanak. Ezen mikroorganismusok mindenütt előfordulnak, a csupasz 
sziklákon, sziklahasadékokban, glecserek és örökös hó alatt, hol a hőmérsék 
soha a 09? fölé nem emelkedik. 
Szerző ezen mikroorganizmusok működése ellenében azt a kérdést veti, 
hogy a vegetáczió nélküli hegycsúcsokon miért nem fordulnak elő nagyobb 
mennyiségű alkali és földfémes nitrátok, miután bizonyára csak kevés kőzet volna 
képes a mikroorganizmusok által tömegesen produkált salétromsav hatásának 
ellentállari. A növények az így keletkezett összes salétromot, amelyet a magasabb 
regiókból kapnának, nem volnának képesek felhasználni. A nevezetesebb salé- 
tromelőfordulásokhoz szükséges nitrosavak keletkezésének megmagyarázására ezt a 
teoriát használni nem lehet, mert ezt halomra dönti azon egyszerű tény, hogy 
a természetesen előforduló kali-salétrom (nátron-salétrom 15) majdnem mindig 
chloridok és szulfátok társaságában fordul elő. Ez utóbbi sók a föld főkőzeteiben 
ritkán fordulván elő, csak kivételesen kisérhetnék a salétromot, ha a nitrifikáczió 
oly általános volna. Miután azonban ezen sók rendesen a nitrátokkal fordulnak 
elő, legalább a nevezetesebb salétrom előfordulásoknak más módon kellett kelet- 
kezniök, mint mikroorganizmusok által. Ily salétromfekhelyek oly módon kelet- 
keztek, hogy anyalugsók a belőlök keletkezett karbonatokkal együtt megfelelő 
viszonyok közt állati hulladékok hatásának lettek kitéve. 
Szerző annak bizonyítására, hogy a természetes kálisalétrom anyalugsók 
származékának tekintendő, a magyar alföldön előforduló salétromot választja. 
Arra a kérdésre, honnan származnak az anyalugok, amelyek a magyar salé- 
trom képzéséhez az anyagot szolgáltatták, csak a Kárpátok sórégióira és az azokban 
előfordult vetődésekre kell röviden utalni; a mi pedig anyalugsómaradék volt a 
sótelepek fölött, az a vetődéseknél szintén emelkedett s utólag kiömlött s a tenger 
felé való útjában nyomokat kellett hagynia s ilyeneket természetesen a magyar 
Alföldön is találunk. 
A magyar Alföldön előforduló s számbajövő nitrátok és karbonátok alkaliái- 
nak származásmódjáról való teoriák ellen felhozza szerző, hogy ezen teoriák nem 
képesek megmagyarázni a különböző nitrátokból álló salétromot és szódát kisérő 
sóknak a keletkezését. Ezen kisérő sók a konyhasó, kaliumchlorid és glaubersó. 
Jód- és brómvegyületek sok szódatóban fordulnak elő, azonkívül a jód- és 
brómtartalmú gyógyvizekben. Bór és lithium, melyek az anyalugsók tipusos so- 
rozatát teljessé teszik, szintén nem hiányzanak. 
Helyesen gondolja Kvassav, hogy ezen vegyületek mind tengeri eredetűek, 
