182 
csakhogy ezen véleményét oda kell kiegészíteni, hogy a sós anyagok nem marad- 
ványai egy harmadkorú tengermedenczének, amely egykor Magyarország nagy 
részét födte, hanem anyalugsók, amelyek északon és keleten az ottani kősótelepek 
vetődése folytán a medenczébe folytak. 
Hogy a hegyvetődések alkalmával szénsav tömegesen produkáitatott, azt 
bizonyára tagadni nem lehet. Még ma is számos szénsavas vízforrás bugygya- 
nik föl a Kárpátok déli lejtőjén. 
Miután a szénsavnak tömegesen kellett hatnia az anyalugsókra mielőtt 
ezek a magyar síkságra folytak, itt a tulajdonképeni anyalugsók mellett (chlor- 
kalium, chlornatrium stb.) azok karbonatjaival is van dolgunk s ezek a síkságon 
együttesen vannak a nitrifikálásnak alávetve. 
A salétromprodukáláshoz szükséges nitrogenre vonatkozólag szerző MosER 
szavait idézi : rAzon földmívelő országban (Magyarország) a salétromsav képzé- 
séhez a többi feltételek is megadvák s még sem történik ez oly mértékben, mint 
a salétromtermő helyeken, sőt ezeken sokszor tapasztalták, hogy ha ezeket a fal- 
vaktól félre szélesbíteni akarták, rosz vagy semminő eredményt nem értek el és 
a termőhelyeknek a házakhoz közelebb fekvő részein a kivirágzás rendesen bő- 
vebb mint távolabb eső részein. Igy a Konyár melletti mocsárnak a falutól távol 
eső partjain sehol salétromkivirágzást vagy salétromizű földet föl nem fedezhettem ; 
és emellett az a sajátságos tünemény mutatkozik, hogy a mocsár egyik oldalán 
levő kisérleti salétromtermőhely alatt talált víz föltünő sok salétromsavas meszet 
tartalmazott, míg az ettől másfél ölnyire levő mocsárvízben salétromsav nyomait 
sem lehetett kimutatni. 
Ez is egy bizonyíték arra nézve, hogy a felső földrétegekben levő karbona- 
tok nitrifikáczióját egyedül a földbe nyomuló állati hulladékok okozzák. Télen, 
amikor az állatok az emberi lakhelyek legközelebbi környékében összepontosít- 
tatnak, bizonyára nagy mennyiségű állati hulladék hatja át a felső földrétegeket, 
amely később salétrom képződésére használódik fel. 
Az a vélemény, hogy a növények a nitriteket és nitrátokat magukban fel- 
halmozván elpusztulásuknál a sóknak ismét elő kell tünniök, nem állhat fen, 
mert a gyökerek a felvett alkali nitratok 5790-át szétbontják, a többi 439 is eltü- 
nik, mit azon körülmény bizonyít, hogy erdős hegységekből jövő források és 
patakok nitrátmentesek, sőt lápvizeink sem tartalmaznak salétromsavat, hacsak 
nagyobb mennyiségü állati hullák nem foglaltatnak vagy foglaltattak bennök. 
Kisérletekkel kimutatták, hogy a növény képes salétromot fölvenni, de 
nem termelni. 
Valószinű, hogy Magyarországon ép úgy, mint Kelet-Indiában salétrom- 
képződésről többé szó sem lehetne, mihelyt emberek és állatok a lakhelyeket 
elhagynák. DLoczka JÓZSEF. 
Mats hé a ná tésszzé klán 
