184 
Az előbb említett hegycsomót II. csoportbeli kristályos palák, a Retyezátot 
ellenben legyező módjára elrendezett, pados gránit képezi. Ebben a virgáczióban 
részt vesznek a Szarkó táján a szedimentek is. 
Dr. Lóczy Lasos megjegyzi, hogy mivel gránit-apofizisekről és dejkokról 
kristályos palák közt nem volt szó, bizonyos kétséget lát benne, hogy vajjon ez a 
gránit az őket kisérő kristályos palákhoz képest intruzív jellegű-e ? A leirás szerint, 
amely a legyezőszerű szerkezetet konstatálja: szóló az alpesi gránit, illetőleg ugy 
nevezett gnejsz-gránit maszivokhoz képest — ezek eruptiv jellegét nem vitatva — 
a Retyezát gránitját i5 paszív helyzetűnek tekinti, amely a kristályos palákkal 
együtt gyűrödott. 
Böcxn János az apofizisek hiányát nem tartja elég bizonyítéknak erre nézve 
s a mai helyzet magyarázatára a begyűrődést nem tudja elképzelni. A fészkek, 
feltörések előfordulása erupczióra utal s megemlíti, hogy a Krassó-Szörényi hegy- 
ségben a gránit-masszívok tengelye harántos a kristályos palák csapásával. 
Dr. SCHAFARZIK FERENCZ Lóczy közbevetésére, hogy vajjon igazi telérek hiá- 
nyában a gránitnak eruptiv természetéhez nem férhet-e kétség ? — megjegyzi, 
hogy a szóban forgó terület gránittömzsei hasonlók a Krassó-Szörényi hegység 
délibb részein előfordulókhoz, amennyiben nemcsak a régibb, hanem, mint a jelen 
esetben is, még a fiatalabb kristályos palákat is áttörik. Egykori eruptiv tömegei- 
nek formáját azután a hegység felgyűrődése alakította át. Ebben a tekintetben a 
Retyezát hatalmas gránitlencséje hasonlít az Alpok gránit, illetve protogin-masz- 
szívjaihoz, amelyeket ujabban szintén eruptiv keletkezésüeknek tekintenek. 
2. Dr. Száprcezxy GyurA : cA korund hazai előfordulásáról értekezett. (Hely- 
szüke miatt a jövő füzetben közöljük.) 
3. Dr. Szápmczry Gyuna ezután azokra az észrevételekre reflektál, amelyeket 
a ajózsefitv néven leirt, Asszuánból származó uj telérkőzet bemutatásakor, szerző 
távollétében, több oldalról tettek (I. Földt. Közl. 1898. XXVIII. köt., 66. és 67. 
lap. Az értekezést magát 1. jelen kötet 153. lap.) A szerző teljesen fentartja petro- 
grafiai meghatározásait, amelyeken a faj felállítása történt. Hogy földpát nincsen 
a kőzetben, arról dr. BCHAFARZIK FFRENCZ úr is meggyőződött, akinek szerző alkal- 
mat adott a vékony csiszolatok átvizsgálására. A közölt vegyi elemzésért, amely 
nem áll összhangzásban a talált ásványos összetétellel, minthogy nem ő végezte, 
felelősséget nem vállalhat. 
Dr. ScHAFARZIK FeRENcZ megjegyzi, hogy az analizis volt az, amelyben anhan- 
nonikus dolgok foglaltattak, pedig az analízist korrektnek kell elfogadnunk. Ma a 
mikroszkópos vizsgálat alkalmával meggyőződött, hogy plagioklasznak nincs 
nyoma. Az augit kifogástalan ; a kalczium-karbonátra nézve megengedi, hogy az 
esetleg kívülről került be. Az olivinnek azonban meg van ugyan a tipusos alakja 
és szövete, de anyaga a kőzetben foglalt konturákból hiányzik. Ha uj faj kőzet 
megállapításáról van szó, akkor ebben a tekintetben nagy óvatosság szükséges. 
Ha ugyanis feltessszük, hogy az olivin eltávozhatott, akkor meg kell engednünk, 
hogy az olivin összetételének megfelelő mennyiségben kovasav is eltünhetett, 
amelynek eltünése nagyon leszoríthatja a kőzet kovasavtartalmát. Ezt a körül- 
ményt szem előtt tartván, a kőzetnek az előadó által hangoztatott ultrabázisos 
volta igen kétséges. Kivánatosnak tartja, hogy uj közetfaj megállapításakor a mik- 
roszkópos vizsgálat és a chémiai analizis közt nagyobb legyen a harmonia. 
