MAGYARORSZÁGI KORUNDOK. 941 
ásványok (chlorit, desmin, földpát) és átlátszatlan magnetit szemek töltik ki 
a helyet. 
Erre 1-2 mm. vastag, főleg magnetitból és zöldes ásványokból álló 
burok következik, a melyet a legkülső, 4—5 mm. vastag, apró sárga folto- 
kat (desmin), zöld és barna ásványokat és kevés magnetitet tartalmazó 
burok vesz körül, amely átmegy a bezáró porfiros andezitbe. 
I. Mikroszkóppal vizsgálva ezeket az öveket, azt tapasztaljuk, hogy a 
bélső magban lévő többnyire így is egészen tiszta, kék szinű szaffir hossza 
rendesen egy mm. alatt és csak nagyon ritkán van egy mm. felett, vastag- 
ságuk pedig a hosszúknak negyed vagy ötödrészét éri el, de akadnak közöt- 
tük elvétve jóval vékonyabbak is. A bázislap oP (0001) szerint táblásan 
kiképződött kristálykáknak az átmetszetei ezek, a melyeket rendesen ferde 
(rhomboédér) lapok tetőznek, a melyek a bázis lappal gyakran 55— 579 
szögletet zárnak be. Ezek a ferde lapok sokszor apró lépcsőket formálva 
váltakoznak a bázislappal. A bázislapra merőleges oszlopos betetőzés csak 
nagyon ritkán fordúl elő. 
Táblás harántmetszet kevés került a csiszolatba, ezeken a rhomboé- . 
der lapokkal egyközös hasadást és negativ charakterü, egy optikai tengely 
kilépését észlelhetjük. 
A karcsú hosszmetszeteknek igen élénk pleochroismusuk van, neveze- 
tesen a bázislap síkjában rezgő sugaraknak (n2) sötét buzavirág kék szinük 
van, erre merőleges (n5) sugarak pedig világosabb, tengerzöld szinüek. 
Zárványúl némely szaffirban igen apró barna, vagy vereses barna 
picottt oktaederkék fordulnak elő, gyakran ikerképződéssel az 0 (111) szerint, 
a miből sugaras hálózatok is keletkeznek. Nagyon ritkán piczi zirconszeme- 
ket 15 találunk a szaffűrrban. 
A szaffirokat, valamint a velük elég bőven előforduló spinelleket allot- 
riomorf szemcsés kiképződésű, haematitos és chloritos képződményektől 
tisztátalan, ritkán zircon zárványokat is tartalmazó földpátok foglalják be. 
Apró, sárga desmin halmazok is vannak a legbelső, szaffiros övben, de ezek 
jobban tanulmányozhatók a külső részekben, azért közelebbi jellegeiket 
később fogom felsorolni. 
A kristályosodás sorrendjére vonatkozólag már a belső övben meg- 
győződünk arról, hogy a spinellek és a zircon kristályosodása részben meg- 
előzte a szaffirokét, a földpát pedig legutoljára képződött. 
II. A korundos magra következő keskeny övet a spinell-félék jellem- 
zik, amelyeknek több fajtája fordul elő. Nagyobbára sötét zöldes-barna 
szinüek ezek, a 0,5 mm-nél rendesen kisebb, csak ritkán 0775 mm. átmé- 
rőjű kristálymetszetkék, tehát az uralkodó faj a pleonastokhoz tartozik ; 
vannak azonban közöttük kékes reflexü magnetitek is. Felületükre némely- 
kor rendkivül apró, csak a legerősebb nagyításnál látható zircon szemecskék 
117052 
