MAGYARORSZÁGI KORUNDOK. 945 
a legkülső övben, a mely lényegileg spinellek, biotit és földpát szemcsés hal- 
mazából áll. 
A biotit összekuszált helyzetü, a szaffirnál általában véve kisebb, ren- 
desen 1/3 mm. hosszú, fél olyan széles, ritkábban ?/3 mm. hosszú, vékony, 
zöldes-barna lemezkéket alkot, amelyeknek pleochroismusuk a lemezek irá- 
nyában nagyon sötét zöldes-barna, arra merőlegesen pedig világos sárgás- 
zöld. Spinell zárványokat gyakran tartalmaznak. 
Az említett ásványokon kivül Jdesmin is bőven fordul elő a legkülső 
övben, mint az eredeti kikristályosodás után megmaradt üregeknek tölteléke. 
A desmin rendesen hematittal festett sugaras, gömbös halmazokat alkot ; 
többi tulajdonságait a bezáró közet ismertetésénél leirtam.? 
Apatit-nak nagyon vékony tűi, csoportokat alkotva is fordulnak elő 
gyéren a külső övben, a melyben nagyon ritkán egyébként apró zirconokat 
is találni. 
A bezáró kőzet sötétzöld szinű, átkristályosodott alapanyagában lab- 
rador földpát, kevesebb zöld amfiból és zöldes-barna biotit, gyéren kvarcz 
van porfirosan kiválva. Mikroszkóppal járulékosan magnetitet, apatitot és 
zircont is találni benne. A kőzet részletesebb leirása idézett értekezésemben 
olvasható, a melyben a kőzetnek FLODERER úr elemzése alapján közölt kova- 
sav tartalma, — minek helyességéről már akkor is kifejeztem kétsége- 
met Yx — hibás meghatározáson alapulónak bizonyult. 
A gyalui telérandezit korundos zárványai. 
Gyalu község felett a Szamos mindkét partján látható telérandezitnek 
különösen kőbányákkal majdnem egész terjedelmében feltárt balparti részé- 
ben bőven találni közetzárványokat, a melyek között egyesek 7 cm. nagy- 
ságot is elérnek rétegességük irányában. 
Kristályos palákhoz hasonló zárványok ezek legnagyobb részt, a 
melyek alkotásában biotit játszik nagy szerepet, ezenkívül bennünk mik- 
roszkóppal földpátot és maganetitet is találni. 
Korund nem fordul elő minden zárványban, de a hol van, ott felismer- 
hetni a sztolnai zárványokban talált három övre való különülést, habár nem 
olyan tisztán, mint az előbbeniben. A belső korundos mag a legjobb készít- 
ményben több részre, függelékekre oszlik, táskás kifejlődésű; ezeket a része- 
ket a középső, spinelles öv veszi körül, a mit aztán egy közös biotitos öv, 
mint legkülső burok övez. 
A korund, amelynek tökéletlenül kiképződött, apró táblácskái nagy 
számban fordulnak elő a belső részben, elvétve akad a középső, sőt a külső 
x Értesitő. II. szak. XXIII. évf. 1898. 10 1. 
KA Us to 3608 
