MAGYARORSZÁGI KORUNDOK. 945 
vannak fekete magnetttek, a legapróbb szemek között barnás-sárga picotitol, 
továbbá ugy látszik, ezek keverékéből származó átmeneti fajok, veres-barna 
szinuek is. 
A zirconok is igen apró szemeket vagy rövid oszlopkákat alkotnak, 
bezárva a földpátokba, vagy a korundok és spinellek felületére tapadva, de 
nagyon kis mennyiségben. Egy földpátba zárt, 0702 mm. vastag és 0706 mm. 
hosszú oszlop és piramis kombináczióju kristályka már a nagyobbak közé 
tartozik, pleonast felületén 0-008 mm. sz. és 07015 mm. h. szemet mér- 
tem meg. 
Rutilok is előfordulnak kis mennyiségben, leginkább karcsú vereses- 
barna tűket, némelykor szív- vagy térdalakú ikreket alkotva. Sárgás-barnás 
pleochroismusukat 18 észre lehet venni. 
Biotit a zárvány legkülső részének jellemző ásványa, a mely színét, 
pleochroismusát stb. tekintve olyan, mint a sztolnaiban lévő; gyakran 
csoportokban van meggyűlve, tengelynyílása kicsi. 
Földpát kristályosodott ki a lehülésnél legutoljára és mint ilyen, 
kisebb-nagyobb, rendesen 0"1—0-2 mm nagyságú szemeket, vagy szivacsos 
halm azokat, helyenként a korund lemezek irányával egyközös helyzetű és 
sötétedésű szálakat alkotva, összeragasztja a többi ásványokat. 
Vannak azonban egyes helyek, (eredetileg likacsok) leginkább a zár- 
vány külső zonájában, de a belsőkben is, a melyeket idiomorf földpátosz- 
lopkák töltenek ki. 
Ezen földpátkristálykák, a melyek ritkábban albit-, sőt periklintör- 
vényű ikreket is alkotnak, a melyek közül egyesek apró gázhólyagokat, sőt 
folyadékzárványokat is tartalmaznak bőségesen, optikai viselkedésük alap- 
ján andezin sorozatba tartoznak. 
A mind a három zonában bőségesen előforduló földpát ennek a kőzet- 
zárványnak az uralkodó ásványa, a földpátok után mennyiségre nézve a 
spinellek, ezek után pedig a korundok következnek. 
Úgy a földpátok, valamint a többi alkatrészek is épek, sem KRZÉTETE 
kai határokat, sem pedig vegyi elváltozásokat nem lehet rajtuk észrevenni. 
Chloritos képződmények (delessit) és kalczit előfordul ugyan a megvizsgált 
zárványoknak főleg külső részében, de ezek nem a zárvány eredeti ásvá- 
nyainak rovására képződtek. 
A bezáró zöld színű, sűrű andezit erősen el van változva. Nagyobb 
labrador sorozatu földpátokat, elváltozott amfibolt, biotitot, tán pyroxen 
maradékot is tartalmaz, a mely ásványok nagyobbára földpátból álló, átkris- 
tályosodott alapanyagba vannak beágyazva. Magnetithez tapadt zircon 
kristálykák a bezáró közetben is akadnak. 
A gyalui és a sztolnai korundos zárvány között sok hasonlatosság 
van, de a sztolnaiak nyugodtabb állapotban kristályosodtak ki, minek követ- 
keztében a szép kék szaffir kristályok nagyobbra nőttek és különböző irányok 
