946 Dt SZÁDECZÉY GYUÜLÁ ": 
felé rendezkedtek, a gyaluiak ellenben sokkal gyorsabb és zavartabb kris- 
tályodásnak termékei, így apróbbak, tökéletlenebbek és fluidál szerkezetet is 
mutatnak. 
A dévai Petrosz kőbánya szaffiros zárványa. 
Déva várostól körülbelől 3 km.-nyire DNy-i irányban esik az ott 
jártamkor a zsilvölgyi műút romániai része szükségletének fedezésére erősen 
munkált Petrosz kőbánya, a melyben nem sok, 2—3 cm. nagyságú közet- 
zárványt találtam. Ezeknek sötét-kék fajtái közt egyesekben szép, tiszta 
buzavirág kék szaffirt fedezhetünk fel, már erősebb kézinagyítóval való 
gondos vizsgálásnál is. 
A szaffir cordierit és sillimanit társaságában fordul elő, tehát ebben 
különbözik a sztólnai és gyalui zárványoktól; nagyon jól megegyezik azon- 
ban azokkal sok spinell tartalmára nézve, valamint arra nézve, hogy itt is 
földpát volt a kristályosodás utolsó terméke, hogy a szatfir, cordierit, silli- 
manit itt is a zárvány belső részében van, amelyet zöldes-barna biotitot 
tartalmazó öv vesz körül. 
A petroszi zárvány belső részében valamennyi alkotórész nagyobb, 
mint a gyaluiban, de ezek váltakoznak sűrű, nagyon apró spinelleket és 
földpátokat tartalmazó részletekkel, sőt olyan zárványok 18 vannak, amelyek- 
ben rendkivül apró spinellek és helyenként biotitszálak teljesen izotrop, 
vagy részben földpátszerűen átkristályosodott üveges magmába vannak 
beágyazva. 
Spinellel" váltak ki legelőször ezekben a zárványokban is. Nagyságuk 
a legapróbb pontocskáktól kezdve elég nagy határok között váltakozik. Az 
erősebben kikristályosodott legbelső részben 0-17—0-30 mm-nyi szeme- 
ket találunk. Fajtájukat tekintve, egyes helyeken majdnem kizárólag csak 
pleonastok vannak, elvétve közöttük egy-egy picotit szemmel. Másutt azon- 
ban a picotitok nőnek nagyra és vergődnek túlsúlyra. Magnetitek alárendel- 
ten fordulnak elő. 
A spinellek gyakran sávokká csoportosulnak, a melyek folyós szerke- 
zethez hasonló tulajdonságot kölcsönöznek a zárványnak. Mennyiségre 
nézve a földpátok után a spinellek képezik a legáltalánosabban elterjedt 
alkotórészt. 
Apró zircon szemek és kristálykák általában gyéren, csak egyes helye- 
ken fordulnak elő nagyobb mennyiségben. Ugyanez áll a rutil kristálykákra 
nézve, amelyeknek 07001 mm. vastag és 0702 mm. hosszú tűi már I. r. veres, 
sőt kék kettőstöréses színt idéznek elő. 
A szaffir kristálykák némelykor spinell zárványokat is tartalmaznak. 
A csiszolatba nem sok került belőlük; ezek a főtengelyre ferdén metszve, 
körülbelől 0-5 mm. szélességet és 077 mm. hosszúságot érnek el. Színük és 
