948 Dr: SZÁDECZKY GYULA: 
Aprószemű, gránitos alapanyagú, bázisos közetzárvány is előfordúl helyen- 
ként a közetben. 
A zonás szerkezetű, idiomorf, oszlopos földpátoknál az albittörvény 
szerint való ikerképződés közönséges, a karlsbadi és periklin szerinti rit- 
kább. Sok szögletes és gömbölyű alapanyagzárványt tartalmaznak. A nagy 
földpátok optikai tulajdonságaik alapján labrador sorozatba (Ab, An) 
látszanak tartozni, a lángkisérleti meghatározások andezin és labradorit 
sorozatra vallanak. 
Az alapanyagban lévő földpátmikrolithok vékony tűket, vagy az a 
tengely szerint megnyúlt karcsú kristálykákat képeznek egyközös, vagy 
majdnem egyközös elsötétedéssel. Négyzetalakú, apró harántmetszeteik pedig 
az albit ikersíktól 11—12" alatt sötétednek, ezek alapján andezineknek 
(Ab, An.) tartom a kiömlés után kristályosodott földpátokat. 
Az amfibolok nagyobbjai 175 mm. széles és 8-5 mm. hosszú oszlopos 
metszeteket adnak, a melyek külsejükön keretszerűleg, sőt egyesek egész 
testükben apró magnetitekból és némelykor augitból álló termékké alakul- 
tak át; mások meg odúszerű kimarásokkal vannak megrakva, a melyek- 
ben legtisztábban láthatjuk a világos-kék szinű diallagít kristálykák utó- 
lagos képződését. Harántmetszetekben az oszlop (110) és hosszantilappár 
(010) látható, némely oszlopos metszet végét pedig nagyon hegyes lappár 
tetőzi. Barna és halványsárga pleochroismusuk és elsőtétedésű szögleteik a 
bazaltos amfibolokhoz tartozóknak mutatják. 
Magnetit kisebb-nagyobb szemeket alkotva elég bőven fordul elő ; 
zöld pleonastot nem, de gyéren apró barna picotitot és elvétve haematitká- 
kat is találni. 
Apatit nem sok és különböző nagyságban fordul elő, közöttük füst- 
szürke színű is akad, gyenge pleochroismussal, a melynek abs. n—nz. 
Az alapanyag a közetnek legalább is felerészét teszi és andezin 
földpáttűk-, magnetit- és utólagos termékekből áll, amelyek egyes helyeken 
amorf, másutt pedig utólagosan átkristályosodó bázisba vannak beágyazva. 
Finom repedés-vonalak mentén kaolinos elváltozást, másutt kevés 
utólagos biotitképződést lehet felismerni. 
A Petroszbánya szaffiros zárványa úgy magát a szaffirt, valamint 
társásványait, sőt a bezáró kőzetet tekintve is jobban hasonlít a szobbi 
Sághhegy szaffiros zárványához, amelyet 1894. november 7-én volt szeren- 
csém előadásom kapcsán e helyen bemutatni,Y és a dévai Várhegynek 
Dr. ScHAFARZIK FERENcz úrtól leirt rt ugnejsz zárvány-ához, mint akár 
a gyalui, akár a sztolnai, fenttárgyalt zárványokhoz. Ezt a két hasonló, 
k Földtani Közlöny XXV. köt. 1895. 161—174 1. 
kk Földtani Közlöny XIX. köt. 1889. 406 1. 
