250 Dr SZÁDECZKY GYULA": 
zárványnyal. Ezenkivül a mállott oldalon számos jegeczek és dudorok, 
valószinüleg augit, amfibol, földpát, pyrit, magnetit és talán rutilból állók. 
Ajnácskő a kövületi árokból mint hömpoly, találta Pávai Elek. 
A szürkés-kék szinű korund vékony fekete kéreggel bevonva kiáll a 
bazaltnak sárgás-barna mállászérgéből. Nagyon érdekes ez a korund, egy- 
részt azért, mert ez az ismeretes magyarországi korundok között a leg- 
nagyobb, a mennyiben 7 mm. hosszú és 175—2 mm. vastag lemeze vagy 
15 mm-nyire kiáll a kőzetből, másrészt, mert egyedül ebben az esetben 
ül a korund egészen szabadon, tehát spinelles és csillámos burok nélkül a 
bezáró közetben, amely körülményt talán arra lehet visszavezetni, hogy a 
bazalt, mint az andezitnál bázisosabb kőzet, jóval tovább megtartotta visz- 
kozitását és mozgása közben a lazább burokból kihámozta a korundot. 
Nem akarván feláldozni e ritka zárványt, csak egy kis részletet válasz- 
tottam le belőle, amelyen meggyőződtem a korundnak jelleges fizikai tulaj- 
donságairól. 
A bezáró bazalt egészen sürű, ép részén fekete szinű kőzet, amely- 
ben, — eltekintve a mállott felületén látható nagyobb ásványoktól — csak 
kézi nagyítóval lehet néhol egy mm. átmérőjű olivin szemcsét látni. Vékony 
csiszolatát vizsgálva, gesztenye-barna üveg-bázisban rendkívül apró mikro- 
lithos képződményeken, apró magnetiteken kívül nagyobb augitot és föld- 
pátot találunk legnagyobb mennyiségben, kevesebb piczi olivin kristály- 
kákat és azok halmazát, elvétve egy mm.-nyi olivinszemeket. 
Az augitok között egy 07-38 mm. hosszú és 0709 mm. széles, ferde, 
P (111) lapokkal végződő egyén már a feltünően hosszúak közé tartozik. 
A csiszolatba került legnagyobb egyénnek méretei 0-66 mm. h. és 011 
mm. sz. Sok augitnak homokóraféle szerkezete van, belső nagyon világos- 
zöld, majdnem fehér színű maggal, amely nagyobb szöglet alatt sötétedik, 
mint a külső, barnás színű burok. Egy esetben p. o. amidőn a belső rész az 
oszlopos hasadástól 46" alatt sötétedik, a külső 387 alatt. A harántmetsze- 
tekben az oszloplapokon coP (110) kívül rendesen valamivel erősebben 
kifejlődött coPco (100) lappárt és gyengébb coRco (010) lappárt találunk. 
A jól kiképződött kristálykákat csak a P (111) vagy pedig ezenkívül az 
ennél rendesen kísebb oP (001) tetőzi be. Az augitok között is vannak apró 
összetapadt, töredékeknek látszó szemek. 
A földpálok rendesen lapos táblákat alkotnak a coRoo (010) szerint, 
amelyeknek átmetszetei többnyire karcsú pálczikák. Ezek közül a 0708 mm. 
h. és 0701 mm. sz. már a nagyobbak közé tartozik. Többnyire kettes, némely- 
kor hármas ikreket képeznek az albittörvény szerint, amelyek opt. tulajdon- 
ságaik alapján a labradorit sorba látszanak tartozni. Ritkán piezi augit 
zárványkákat is tartalmaznak és kitünő fluidális szövetet árulnak el. 
Az olivinek közül a legapróbbak, amelyek középmérték szerint 07-09 
