MAGYARORSZÁGI KORUNDOK. 251 
mm. h. és 003 mm. szélesek, rendesen éles körvonalú kristálykákat alkot- 
nak. Ezeknek erősebb kettőstörésű harántmetszetein uralkodólag (509 szög- 
let körül képező) coP (110) lapokat és alárendelten coP-cs (010) lappárt 
látunk; utóbbi szerint némi hasadás 15 észrevehető már e kis kristályoknál. 
A leggyengébb kettőstörésű hosszmetszetben az oszlopon kívül 2Pco (021) 
lapokat lehet felismerni. A nagyobb (1 mm.-nyi) olivinszemeknek nincs 
kristályos körvonaluk. 
Zárványszerű, határozatlan körvonalú, némelykor tisztátalan, átlát- 
szatlan részletek elég sűrűn fordulnak elő a vékony csiszolatban, amelyek 
közül egyesek, nevezetesen egy 175 mm. h. és 0-1 mm. sz. szilánkszerű 
rész augit, magnetit, elég sok barna picotit és kevés földpátlécz rendetlenül 
helyezkedett piczi képződményeiből áll. Olyan ásványcsoportosulás ez, a 
minőt corrodált amfibolokban szoktunk találni. A barna sávokát alkotó 
zárványok azonban más természetüek, tán agyagközetből; származnak, 
amelynek beolvadása adhatott alkalmat a korund képződésére. 
A repedések mentén kalezit vált ki, mint utólagos képződmény. 
Ennek a korund-tartalmúű, ajnácskői bazaltnak rövid leirását annál 
inkább szükségesnek tartottam, mert van a kolozsvári egyetem kőzettani 
gyűjteményében ugyancsak PáÁvar űr gyűjtéséből más, korundot nem tar- 
talmazó bazalt is, amelyből a földpát majdnem teljesen hiányzik és amely- 
nek alapanyaga csaknem egészen át van kristályosodva. Ez a bazalt lénye- 
gében nagyobb olivinekből és apró augit és magnetit szemcsék, alapanyag- 
szerű kiképződéseiből áll. 
A korundzárványok képződéséről. 
A felsorolt hazai korund előfordulások közül a sztolnai, gyalui, dévai, 
nagyági, szobbi kétségtelenül nasonló körülmények között képződött, mert 
a korundot kisérő ásványok nemcsak fajtájukat, hanem kristályosodásuk 
sorrendjét, szövetüket, övekben való csoportosulásukat tekintve is a főbb 
vonásokban megegyeznek egymással. Földpát, mint utolsó kristályosodás- 
termék; különféle spinell (kevés zirkon és többnyire rutil kiséretében) mint 
első kristály-termék ; belső korundos mag, külső biotitos burok valamennyi- 
nél fölismerhető. Elváltozó cordierit rendesen sillimanit társaságában 
egyiknél van, másiknál hiányzik. 
Megegyeznek ezek egymással abban is, hogy nagyon hasonló savanyú- 
sági foknak megfelelő és hasonló ásványokból álló amfibol-andezitben for- 
dulnak elő, amelyek vagy vékonyabb teléreket, vagy pedig kisebb tömegű 
feltódulásokat alkotnak, amelyeknek rendesen a külső részén találtatnak a 
korundos zárványok. 
Hogy az ajnácskői bazaltban lévő korund is ilyen képződmény-e, azt 
