dD2 D" SZÁDECZKY GYULA: MAGYARORSZÁGI KORUNDOK. 
mikroszkópos vizsgálat híján határozottan nem állíthatom, de nagyon való- 
szinünek tartom. 
Gnejsz-zárványoknak tartattak régebben az ilyen kőzetzárványok 
felismert ásványos összetételüknél fogva; de részletesebb petrografiai alko- 
tásuk határozottan ellene szól annak, hogy ezek a kitörés alkalmával mint 
ilyenek zárattak be az eruptiv magmába a kristályos palákból. Mert az 
ásványoknak valamennyi, megvizsgált zárványban egyöntetű csoportosulása 
épen nem jellemző a gnejszokra nézve, sőt ellenkezőleg olyan mikrolithos 
kristályodás-termékeket tartalmaznak ezek, aminők csakis az izzónfolyó 
magmából jöhettek létre. Továbbá a gyalui kristályos palákon rendesen 
erős mechanikai hatásokat veszünk észre, aminek nyomát sem lehet látni 
az idevaló zárványokban. 
Moxozewricz J. mesterséges ásvány és kőzet előállításai közben azt 
tapasztalta, hogy megolvadt szilikát vegyületek, amelyeket a bezáró tégely 
falából olvasztottak be bizonyos mennyiségben, a lehülés közben korundot 
és spinellt hoztak létre azon esetben, ha a megolvadt anyag 309/-nál több 
aluminiumoxidot tartalmazott.! Ujabban pedig nagyon becses kisérleteivel 
kideritette azokat a vegyi körülményeket, a melyek között nemcsak a 
korund és spinell, hanem a cordierit és sillimanit is képződik a kovasavas 
magmákban.? 
Lagorio A. kimutatta, hogy a korund, smirgel, andalusit, cya- 
nit többé-kevésbbé oldódik a kovasavmagmában, tehát főley bázisos mag- 
mában mint eredeti zárvány alig képzelhető; az oldatból aztán sillimanit 
vagy más alakban válik ki. Korund akkor képződik a kihülésnél, a midőn 
magas hőfoknál aluminiumoxidban gazdag vegyületek : andalusit, cordierit, 
főleg kaolinos kőzetek olvadtak be.? 
Ezek alapján kétségtelennek látszik, hogy a felsorolt hazai közeteink- 
ben is ilyen módon, nevezetesen aluminiumoxidban gazdag vegyületeknek 
magas hőfoknál az eruptiv magmában való feloldódása és ebből a lehülés- 
nél való kikristályosodás útján képződik a korund a kisérő ásványokkal 
együtt. Valószinű, hogy az eddig ismert előfordulásokon kívül gondos kere- 
sés és vizsgálat után még többet fogunk idővel találni harmadkori vulkán- 
jaink területén. 
: Zeitschrift für Kryst. XXIV. Band. 1895. 281 1. 
2 TsSCHERMAKs Min. und Petr. Mitth. XVIII. 1898. 1—90, 105—240 Il. 
§ Zeitschrift für Kryst. XXIV. B. 1895. 285 IL 
