AGRO: GEOLOGIAI TÉRKÉPEK, 957 
. 
megjelenésével a nézetek egyszerre megváltoztak és a szakemberek nagyobb 
része Orth-tal egyetértőleg a talajismeretet és a talajtérképek készítését 
legezélszerűbbnek tartják geológiai alapra helyezni. 
Az agro-geológiának megszületése után csakhamar több államban 
látták be annak üdvös és hasznos voltát és Németország majd minden 
államában, Belgiumban, Hollandiában, Svéd- és Norvégországban, Franczia- 
országban, Angolországban és Japánban létesítettek az agro- geológiai osz- 
tályokat. 
Magyarországon a m. kir. Földtani Intézet kebelében az agro-geológiai 
osztály az 1891. évben létesült. Habár az eszmét előzőleg Böckn J. az 1885. 
évben pendítette meg, az első térképet e téren palini ÍNKEY BÉLA készítette. 
Az agro-geológiai térképek készítése felett azonban sokáig nem tudtak 
külföldön megegyezni, és daczára a többszöri tanácskozásnak még ma 
sincsen teljesen eldöntve, hogy melyik módszer felelne meg legjobban az 
agro-geológiai térképek czéljának. 
Legtöbben az agro-geológiai térképezést földtani alapra fektetik; úgy 
hogy ugyanazon a lapon a geológiai képződéseket színezéssel, az agronómiai 
viszonyokat pedig bizonyos konvenczionális jelzésekkel (vonalzás, pontozás, 
karikázás stb.) tüntetik fel. — Mások ismét a talajnemeket színekkel választ- 
ják külön, de a mellett pontozást, vonalzást is használnak. Az utóbbi eset- 
ben a geológiai jelzés az agronómiai jelzésekkel felváltva nyer alkalmazást. 
A felső, valamint az alsó talaj jelzésekre az említetteken kívül betűs törteket 
és betűket használnak, a melyek mellé írt számok -a feltalaj vastagságát 
jelentik. Végül vannak még többen, a kik az agróá-geológiai térképek készí- 
tésére különféle kombinált módszereket használnak. 
Magyarországon eddig csak specziális tanulmányokhoz készült térké- 
pek jelentek meg. 
Az első, Puszta-Szt- Lőrincz (Pestmegye) vidékének talajtérképe, INKEY 
BÉLÁ-tól. (A m. kir. Földtani Intézet évkönyve, 1892. év, X. kötet 3. füzöt.) 
Ezen a térképen a felső talaj- és a geológiai képződmények részint színnel, 
részint színes alapra vonalzással, vagy pontozással vannak kijelelve. Az egyes 
geológiai képződmények jelzésének könnyebb leolvasása végett a szerző a 
magyarázó színkulcs szerint görög betüket használ. Szigorúan véve azonban, 
a színek és a konvenczionális jelzések csak a geológiai képződményeket jelen- 
tik ; a talajtani viszonyokat, u. m. a felső és az alsó talaj minőségét, valamint 
az egyes rétegek vastagságát a szerző, az illető talajnem kezdő betűjével, betűs 
törtekkel, és a betűk mellé irott számokkal fejezi ki. A plioczén kavics elterje- 
dését egy veres vonallal húzza körül. A térképhez továbbá egy átlátszó ív van 
csatolva, a melyen a vékony számok a fúráshelyeket, a vastag számok pedig 
a megmért tengerszín felett való magasságot jelzik. — Ugyanazon az átlátszó 
papiron a sűrűbb vagy ritkább vonalzás a vidék domborzati viszonyait tün- 
teti fel. 
18" 
