260 HORUSITZKI HENRIK : 
követek s a mely, a mennyire csak lehetséges, a tudomány és a gyakorlat 
követelményeinek is megfelel. 
Az agro-geológiai térképek készítésének egyik fő alapelve az, hogy a. 
talajnemeket egymástól könnyen meg lehessen különböztetni és ezért leg- 
czélszerűbb az egyes talajokat egyszerű színekkel jelezni. De ez a módszer 
is kétféleképen vihető keresztül, még pedig úgy, hogy az egyes talajnemeket 
vagy a geológiai viszonyok s vele kapcsolatosan termőképességük szerint 
látjuk el hasonló színekkel, vagy pedig, hogy az egyes talajokat kötöttségük 
szerint csoportosítjuk: úgy, hogy például a homokféléket különféle sárga, 
a vályogféléket különféle zöld, és az agyagféléket különféle kék, esetleg 
barna színnel jelöljük ki. 
Ha egyszer a FALLouv-GIRARD-féle talajosztályozást elfogadjuk és a. 
talajismét geológiai alapra helyezzük, okvetlenül azon talajosztályozó 
módszer felé hajlunk, a mely szerint az egyes talajnemek nem kötöttségük 
szerint csoportosíttatnak, hanem a mely módszer szerint az egyes talajne- 
mek osztályozását a geológia és a termőképesség alapjára helyezzük. 
Én tehát az agro-geológiai térképeken a felső talajnemeket az egy- 
öntetű színekkel geológiai osztályozás szerint jelölöm, még pedig : 
Az alluvialis talajokat különféle kék színnel : 
kavicsféle talajokat világoslila színnel, 
homok ) haműkékkel, 
vályog ) neutrálkékkel, 
agyag ) ) indigókékkel, 
mocsáras területekre berlinikékkel, 
vizekre poroszkékkel. 
A diluvialis talajok kijelölésére sárga színeket használok : 
kavicsfélékre barnás-sárga színeket. 
vályog v sötét-sárgát, 
agyag  ) vereses-sárgát. 
A fiatal harmadkori talajnemekre czélszerű a különféle zöld színeket 
felhasználni ; kivéve az eruptív közetek máladékainak kijelelésére, a melyik- 
nél a veres szín felhasználását gondolom. A plioczén és a szarmata talajok 
jelzésére inkább sárgás-zöld és világos-zöld, míg mediterán talajfélékre sötét- 
zöld színek felelnek meg. 
Az ó-harmadkori és régibb talajokra a barna színeket lehet fel- 
használni. 
A talajnemeknek ezek szerint a színek szerint való kijelölése alapján 
nemcsak azt érjük el, hogy az egyes talajnemek származás- és keletkezés- 
módjuk felől tiszta képet nyerünk, hanem a talajnemek petrografiai minő- 
ségének megismerése mellett a vidék térszíni és hidrografiai viszonyaival is 
azonnal megismerkedünk. Ha a mondottak alapján megrajzolt térképre reá- 
pillantunk, azonnal tisztában vagyunk, hogy a kék szinnel kijelelt talajok a. 
