AGRO-GEOLOGIAI TÉRKÉPEK. i 261 
vidék legalacsonyabb területeit foglalják el. A sárgaszínű talajok vagy ter- 
raszokat alkotnak vagy felhúzódnak nagyobb hegyoldalakra. Zöld színű 
talajnemek pedig vagy nagyobb dombokat vagy esetleg hegyeket alkotnak, 
de nincs kizárva, hogy többé-kevésbbé hepe-hupás terraszokat ne alkossanak. 
A talajvíz természetesen minden más származásu és keletkezésű réteg- 
csoportnál másképen érvényesül. 
Az alluvialis területeken a talajvíz állása, a környék folyóvizei szerint 
ingadozik. A folyók geológiai működése szintén nem maradhat figyelmen 
kívül. A diluvialis, a harmadkori vizet tartalmazó rétegek nem kisebb figyel- 
met érdemelnek, mert ezek adják meg a talajnak a szükséges nyirkosságot, 
vagy ismét a vizet a felső talajtól elrekesztik. A környék ivóvize mindig 
régibb rétegekben keresendő. Hgy szóval számos esetnél szükséges a vidék 
hidrografiai viszonyainak a megismerése. (Rét-öntözés, mocsarak lecsapolása, 
alagcsövezés, folyószabályozás s így tovább). 
Bizonyos környék geológiai képződései már a felső talaj kijelelésével 
némileg ki vannak tüntetve, de a geológiai képződéseket, az alsó talaj jel- 
zésével szorosan kapcsolatba kell hoznunk. 
Az alluvialis, diluvialis és a plioczén talajoknál az alsó talajt mindenütt 
ki kel! jelelni, mert ha épenséggel helyenként az alsó és felső talaj azonos 
is, igen sokszor azonban a 2 talajréteg ismét eltér egymástól. 
A szarmata talajok alatt azonban csak ott jelelendő ki az alsó talaj, a 
hol a felső talajtól eltér. Az előbbi talajnemeknél ismételve, ha azok csak 
igen kis területen vagy csak feltárásokban fordulnak elő, akkor az egyszerű 
szín elegendő, hogy a szín a talajnemet és a geológiai korszakot kifejezze. 
A régibb talajoknál az alsó talajt szükség szerint vagy ki kell jelelni, vagy 
pedig maga a szin, a mely a felső talajt jelenti, mondja meg, hogy mi az 
alsó talaj. Röviden összefoglalva: az alsó talajt, különféle vonalzás, ponto- 
zás vagy karikázás által kell jelezni. Ott, a hol a fentiek alapján, az alsó talaj 
jelzése elmarad, a hol tehát a színes területen semmiféle jelzés nem fordul 
elő, maga a szin, a magyarázó kulcs szerint fejezi ki, hogy az illető felső 
talaj, mily alsó talajjal bír, vagy mily alapkőzetnek helytálló málladéka. 
Már most, hogy az alsó talaj a geológiai korszakkal és képződésekkel kapcso- 
latosan legyen jelezve, azt úgy érhetjük el, ha az összes alluvialis korszak- 
beli alsó talajokat ugyanazon kék színű megfelelő jelzésekkel jeleljük ki. 
A diluvialis alsó talajokat egy sárga szinnel, a plioczén talajfajokat sárgás- 
zölddel, a szarmatabelieket világos -zölddel és a mediterrán talajokat sötét- 
zöld szinnel tüntetjük fel. Ezek szerint a különféle vonalzás, pontozás és 
karikázás az alsó talaj minőségét, és annak a jelző színe a geológiai kor- 
szakokat tünteti fel. 
Továbbá nem kevésbé fontos a felső talaj vastagságának a kitüntetése , 
a melyet legpontosabban úgy fejezünk ki, ha a fúrás- és feltáráshelyeken, 
a megmért felső talaj vastagságát decimétereket jelentő fekete arabszámok- 
