962 HORUSITZKI HENRIK : AGRO-GEOLOGIAI TÉRKÉPEK. 
kal írjuk be a térképre. Eddig 1:25000-hez mértékű lapon, körülbelül 
5— 600 fúrást eszközlünk, tehát ugyanannyi helyen a felső talaj vastag- 
ságát ismerjuk, — az a sok szám a térképet homályossá tenné. Azért a közeli 
hasonló fúrások eredményei szerint, a felső talaj vastagságát elegendő 
kevesebb helyen kitüntetni. 
Minden felvett területről talajmintákat is gyűjtünk. E gyűjtött talajok 
helyeit a térképen veres római számmal jegyezhetjük fel. 
Megeshetik, hogy a térképre első rátekintés alkalmával egyik vagy 
másik különböző szín azonosnak látszik. Hogy ezt elkerüljük, tanácsos a 
térképen a színeket a színkulcs szerint megfelelő veres arabs számokkal 
ellátni. 
Végül a térkép mellé annyi geológiai szelvényt kell adni, a hány csak 
szükséges az alsó és felső talaj egymáshoz való viszonyának megértésére. 
A szelvények a talajt legalább 2 m. mélységig tárják fel. 
Az agro-geológiai térképek készítésének most ismertetett módszere az 
eddig szokásos módszerektől leginkább abban különbözik, hogy én a színeket 
nem a geológiai korszakok, hanem első sorban a felső talajnemek jelzésére 
használom. A geológiai képződések csak annyiban vannak színek által kitün- 
tetve, a mennyiben az agronomiai viszonyok a geológiai viszonyokkal kap- 
csolatban vannak. Továbbá az eddigi térképeken használt azon betűket, 
esetleg betűs törteket, a melyek a felső, illetőleg az alsó talajnemek kezdő- 
betűi és egyszersmind a felső és alsó talajnemek minőségeinek jelzésére 
szolgálnak, általában kiküszöbölendőknek tartom. Főelvem az, hogy az agro- 
geológiai térképeken, a szín a felső talajt, a vonalzás, a pontozás az alsó 
talajt jelentse és a talajosztályozás geológiai kőzettani alapon történjék. 
