IRODALOM, 265 
(15.) MEUNIER ST. : Ásvány-szintézise. (Compt. rend. 1890. 509. Ref. Neues 
Jahrbet Min 894 IEEBI b. 42) 
Kovasav, kali és fluor aluminium keveréke a megolvasztásnál sillimanit- és 
trydimitet ad ; a keverék alkotó részeinek viszonya szerint nefelin (natron hozzá 
adásával) vagy leucit is nyerhető. 
(16.) DuBorx A. : A leucit előállítása. (Compt. rend. CXIV. 1361—1364. 1892. 
Ref. Neues Jahrb. f. Min. 1893. I. Bd. 266. p.) 
Szokatlanul szép nagy leucitek keletkeznek, ha fluorkalium és fiuoralumi- 
nium olvasztott keverékébe, kovasavat vagy kaliumfluorszilikátot teszünk. Hasonló- 
képen, ha savanyú fluorkaliumot ömlesztünk, agyagföldet és apró részletekben 
kovasavat adunk hozzá, míg az egész agyagföld feloldódott. Félóra mulva kezdődik 
a kristályképződés. 
(17.) DuBors A.: A leucit, kaliumkryolith és kaliumnefelin előállítása. 
(Compt. rend. 114. p. 1361, 115. p. 56; Bul. soe. franc. Min. XV, 191 p. 
RETEGYOLA SZE E AGy Bt KXÉLVÉ BASSZA pr 1895) 
Ezen ásványok keletkeztek, midőn kovasav, silicium fluorkali és agyagföld 
fluorkalium fölöslegével olvasztatott; a nefelin képződéséhez sokkal hosszabb 
hevítés kellett, mint a leucitéhez. A leucit ikoszitetraéderei egész 2 mm. nagysá- 
gúak. A kaliumkryolith kristályvázakat mutat. A kaliumnefelin kirstályai, 0-08 
mm. átmérőjűek és rombosak. 
Bourgois manganchlorürt és titansavat vörös izzásnál olvasztott össze, s 
szép barna hexagonalis táblákat kapott, melyeken a basis a romboéderrel volt 
kifejlődve, ezen kristályok Hamberg pyrophanitjével — Mn Ti 0, — identikusak. 
Ha ezen kisérletnél a mangant kobalttal, nikkellel vagy vassal helyettesítjük, 
úgy az izomorf M TI 0, Silanatokat kapjuk az analog oktaéderszerű kombinácziók- 
ban ; a nikkel só kristályai sárga-zöldek, a kobalt-vegyület jobban kifejlődött kris- 
tályai ibolyásak, a vassóéi feketék (ilmenit). Magnesium-ehlorürből (?) és titansav- 
ból Bourgois periklason kivül a már Hautefewville előállította Mg Ti 0,-: állított 
elő, mely negativ egy tengelyű hexagonalis táblákat képez s azért kétségtelenül 
u. a. izomorf sorhoz tartozik. 
(18.) CgusrscHorF K. : Mesterséges amfibol. (Neues Jahrb. f. Min. 1891, IL 
Bd., p. 86—90.) 
Szerző nedves uton állított elő amfibolt oly módon, hogy az alkotó része- 
ket mint dializált kovasav és agyagföld vizes oldatát, vasoxid-hidratot, vasoxidul- 
hidratot, mészvizet, vízben szuszpendált magnéziát és kalinatront egy 0-5 cm. vastag 
üvegkörtébe forrasztotta és többszörös megszakítással három hónapon át egy az 
eredeti közleményben leírt kemenczében 5509-ra hevítette. A kristálykák áteső 
fényben sötét zöldes barnás színűek. 
