966 IRODALOM. 
(19.) Ggamonr A. DE: A datoltth mesterséges előállítása. (Compt. rend. 1891. 
CXIII. p. 83. Ref. Zeitschr. f. Krystall. XXII. Bd. 578 p.) 
Midőn 25 gy porrátört borax és 5 gr leválasztott mészszilikát aczélesőben 
vízzel 36 órán át, 4009-ra hevített egy fehér amorftömegen és finom átlátszó 
tűkön kívül 175 gy szürkés kristályos por képződött, mely monoklineknek látszó 
kristálycsoportokból állott. Ezen ásvány üveget karczol, hideg savakkal kocsonyás 
lesz, mind oly sajátságok, melyek a datolithot illetik. 
Ezen anyag akkor is keletkezett, midőn natron vízüveg és mészborát zárt 
csőben 2 napon át 3009-ra hevíttetett, valamint akkor is ha mész, kovasav, borsav, 
natrontartalmú vízzel 18 órán át 4009-ra hevíttetett, a két utóbbi termék azonban 
kevésbé szép. 
(20.) Fovové F. és MicHEL-LévY A.: Egy csillámtrachit mesterséges előállí- 
tása. (Compt. rend. 1891, CXIII. p. 283. Ref. Zeitschr. f. Krystall. XXII. 
SdőKOZL9 Tp9) 
1 cm falvastagságú s légmentesen elzárt iridium platintégelyben Vire-ből 
( Francziaország) származó granit olvasztása által keletkezett üveg kevés vízzel 
egy hónapig élénk vörös izzásra hevíttetett. A víz ugyan teljesen elillant, de azért 
ásványképzőleg hatott, mert a hólyagos üveg orthoklas táblácskákat tartalmazott 
számos karlsbadi ikerrel, továbbá apró biotit kristálykákat és spinel oktaédereket. 
(21.) MicHEn L.: A melanit és titamit előállítása. (Compt. rend. 1892. CXV 
830 pó Bullősőctte rat Mast Sz ps szeitsehaest MÁTYSUT RENYA 
017510) 
Ha 10 rész titánsavat, 10 rész kaliumszulfidot, 8 rész kovasavat és 2 rész 
széni grafit-tégelyben 5 órán át 12009-nál olvasztunk, akkor a lassú kihülésnél 
fekete, porozus, kristály-drauzás tömeget kapunk, melyben a következő anyagok 
vannak, 1. Melanit sötétbarna "/, mm. átmérőjű dodekaéderekben. 2. Titanit 
vörösesbarna átlátszó erősen positiv kettős törésű egészen 4 mm. hosszú priz- 
mák alakjában. Fe, S, összetételű vasszulfid, kis markazitszerű erősen sávolt göm- 
bös apró kristályhalmazokban. 
(22.) TRauBe H.: Vízment meltasztlhikátok előállítása. (Ber. deutsch. chem. 
Ges:1893. XXVI.Bd:p:2730524369) 
Szerző kovasavas czinket, melyet czinkszulfát oldatából natriumszilikát oldat- 
tal leválasztott, nyolezszoros mennyiségű olvasztott borsavval platintégelyben, a 
charlottenburgi porczellánkemenczében, a leghevesebb tűzben 10 napig hevített. 
A borsav legnagyobb részt elillant, vízzel való kilúgzás fehérkristályos 
savakban oldhatlan por maradt vissza, melynek összetétele: 57,4400 2Zn0 és 
42.56 S10, volt, képlete: Zn 510, — Zn0 — 57,87, 510, — 41,91:. 
Mikroszkop alatt a kristálykák rhombosaknak mutatkoztak, szerző azt hiszi, 
hogy ez egy az eustatittal izomorf czink-piroxen. A módszer EBELMEN-től szár- 
mazik. 
