968 IRODALOM. 
(25.) FRIEDEL CH. és FRIEDEL G.: A natriumszulfát és natriumkarbonát 
behatása a, csillámra natronlug jelenlétében. (Bull. de la soc. franc. d. 
min. 1891. XIV, 69. p. Ref. Zeitschr. f. Kryst. XXII. Bd. 279 p. 
i Egy előzőleg leírt kisérletben szerzők egy vegyületet kaptak, mely nosean-- 
2 víz-nek felelt meg. Egy ilyen kisérletnél a cső nem jól zárt s a keletkezett száraz 
kristályos tömegből a noseanhoz közel álló alkattal bíró szabályos kristályokat 
lehetett kiválogatni. 
Továbbá 14 gr csillám, 7 gr natron és 14. gy Na, CO, 5009-ra felhevített 
vizes oldatában színtelen kristályok képződtek, melyek az előző kisérletek (Groth 
Zeitschr. f. Krist. Bel. 21. p. 261, 1893) víztartalmú noseanjával teljesen analogok, 
csakhogy itt a 50, CO, által van helyettesítve; ezen vegyület a cancrinithez 
közel áll. 
(26.) CHRusrscHorr K.: Két új ásványszíritézis. (Bull. de Vacad. impér. 
sciences Pétersburg 1892, 35 Vol. p. 343. Refer. Zeitschr. f. Krystall. 
BEXNLYEBALOSz) 
Egy légmentesen elzárható platinkészülékben, mely öntött aczéltözmnbbe illik, 
frissen készült kocsonyás kovasavat, Al,0,-t és 2ZrO,-t téve és hosszabb ideig 
hevítve, végre még 12 órán át sötétvörös izzásig hevítve, a készülék felnyitásával 
a víz elillan; a maradékban fényes hatoldalú táblácskák voltak észlelhetők, me- 
lyek egyenes kioltásúak és gyenge kettőstörésüek és az elemzés szerint zirkon- 
tartalmú pyrophyllitnek felelnek meg. 
Egy másik kisérletnél kocsonyás S10, és époly ZrO, két óráig tartó jól észre- 
vehető vörös izzás után a víz még teljesen megvolt a készülékben s amorf fluor- 
sav- és sósavval eltávolítható anyagokon kívül ezen savakban oldhatlan zirkon- 
kristályok is. Elemzési adatai ezek: Si0, — 32-84, Zr0, — 67"17. Fs. 129-nál — 
445537. 
(27.) CHRusTSCHOFF K.: Az amfibol mesterséges előállítása. (Compt. rend. - 
1891. CXII. 677. Ref. Neues Jabrb. f. Min. 1893. I. Bd. 265 p.) 
Kovasav, agyagföld, vasoxid, mész, kali, natron vizes oldatainak keveréké- 
nek a vasoxidul- és magnesia hidrátjaival három hónapig tartó 5509-ra való 
hevítése közben kvarcz, adolar, egy piroxen és egy zeolithos ásvány kiséretében 
sugár kő (aktinolith) kristálykák képződtek. : 
(28.) HinGagp E. W.: Az alkalikarbonátok képződés-módja a természetben. 
(Ber. der Deutsch. chem. (res. 1892. XXV. Bd. 3624—3630.) 
Szerző erre vonatkozó kisérleteivel bebizonyítja, hogy alkali karbonátok 
neutralis sókból, így glaubersó- és konyhasóból fölös széndioxid jelenlétében 
kalcziumkarbonattal való cserebomlás utján képződhetnek, glaubersóból és szén- 
savas mészből így gipsz és szénsavas natron keletkezik. 
Viszont lehetséges, hogy a natriumkarbonát gipsz behatására kalezium- 
karbonát képződése mellett natriumszulfátba megy át. Szerző ajánlja, hogy oly 
