IRODALOM, 971 
(37.) GuarzEL E.: Kristályos vasdiszulfid (pirit) előállítása vízment vas- 
chlorid- és foszforpentaszulfidból. (Ber. d. deutsehen chem. Gesellschaft 
1890. XXIII. Bd., p. 37. Ref. Zeitschr. f. Krystall. XXI. Bd., p. 178.) 
Szerző 25 gr. foszforpentaszulfid és 50 gr. vízment vaschlorid benső keve- 
rékét retortában először homokfürdőn mérsékelten, azután a szabad tűzön erőseb- 
ben hevítette addig míg hipofoszforichlorid destillált át; a nagyszámú piritkri- 
stálykákat vízzel való mosás, szitálás és iszapolással elkülönítette. 
A mikroszkopos kicsinységű kristályok élesen ki vannak fejlődve s jellemző 
sárga színűek. 
(38.) Logesz R.: Ásvány-összetevő lisérletek. (Ber. d. deutsch. chem. 
Gesellsch. 1891. XXIV. Bd., p. 1501.) 
Ha vas- vagy eczinkszulfidot szalmiakkal hesseni tégelyben vörös izzásra heví- 
tünk, úgy a tégely felső részén és a fedőn vasszulfid, illetőleg czinkszulfid kristályok 
rakódnak le. A vasszulfid kristályok mikroszkopos, fekete fényes hatoldalú táb- 
lácskák. Miután a szulfidok nehezen illók, azértitt pszeudoszublimáczió forog fenn, 
mely következőleg megy végbe. A szulfid szalmiakkal ammoniakra, kénhidrogénre 
és fémchloridra bomlik, ez utóbbi elillan s lehülésnél kénhidrogennel ismét szulfi- 
dot képez, de kristályosat. 
A fémszulfidok ezen szintézise a DuRnocHER-félének felel meg, (Compt, rend. 
1851, XXXII. p. 823.) ki a fémehloridokat kénhidrogén áramban hevítette. 
A szerző ezután néhány kisérletet ír le, melyeknél a kénhidrogen magasabb 
hőmérséknél hat a fémekre. Ha a fémvas kénhidrogén áramban gyenge veres 
izzásra hevíttetik, számos szép troilitkristálylyal lepődik el. Friss állapotban világos, 
majdnem, ezüstfehér színűek, a levegőn gyorsan sárgásan, azután kékesen egész 
barnáig befuttatódnak és GRorH szerint hexagonal-hemimorf formákkal birnak. 
A legjobb kristályokat kapjuk, ha higított kénhidrogént alkalmazunk és ha arra 
ügyelünk, hogy a hőmérsék a vasszulfid olvadás pontját lehetőleg megközelítse, de 
el ne érje. A nikkel kénhidrogén áramban való izzitásnál legelőbb egy sárga 
kéreggel vonódik be, melyen a hőmérsék növesztésével látszólag hexagonalis, 
dárdaalakú kristályok képződtek. A czink porczelláncsőben kénhidrogénnel fehér 
izzásig hevítve, szép würtzit kristályokat szolgáltatott, melyek identitása chemiai 
és kristálytani vizsgálattal megállapíttatott. i 
Porczellán csónakba helyezett kadmium egy égető csőben kénhidrogén- 
áramban majdnem a fém olvadáspontjáig hevíttetett; kristályhalmaz képződött. 
A készítmény egy része pompás sárga, hosszú dárdaalakú kristályokból állott, ez 
kétségtelenül greenockitnak mutatkozott ; a készítmény nagy mennyiségű ugyan- 
azon színű testet tartalmazta, melynek kristályai szép monoszimmetrikus ikrek. 
Úgy látszik, hogy az utóbbi kristályok a kadmiumszulfid egy új módosulatát 
képezik. 
(39.) WARREN H. N.: Ásvány szulfidok mesterséges előállítása. (Chem. News. 
VOLA GSsos 287) 
Ha pikkelyes ólomglétet rhodankálival igen alacsony vörös izzásnál heví- 
Földtani Közlöny. XXIX. köt. 1899. 19 
