272 IRODALOM. 
tünk, akkor az majdnem azonnal galenitté változik, mely kimosás után a termé- 
szetes vegyület színével vetekedik. 
Ha vasoxidot egy rhodankali réteg alatt így folytonos vörös izzásig heví- 
tünk fényes piriteketkkapunk, egy még magasabb hőmérséknél Fe, S, keletkezik, 
mely akkor is előáll, ha fémvas fölött CS, gőzöket hajtunk át. (A vasat valószínűleg 
szintén erős vörös izzásra kell hevíteni Ref.) 
Ha fekete manganoxidot rhodankali nagy fölöslegével világos vörös izzásig 
hevítünk, pyrohnit keletkezik. Ónoxid valamint a megfelelő antimonoxid nágy 
hőmérsékeknél a közönséges szulfidokat adja, míg alacsony hőmérsékeknél az 
aranyszínű szulfidok keletkeznek, melyek minden tekintetben birják ezen vegyüle- 
tek teljes fényét. 
(40.) MEuvwsIER Sr.: A daubréelith mesterséges előállítása. (Compt. rend. 
1891. CXII., p. 818. Ref. Zeitschr. f. Krystall., XXII. 575. p.) 
Ha redukczió utján kapott echrom és fölös vas keverékére kénhidrogén hat, 
bronzszínű troilit és kristályos finom fekete poralakú daubréelith keletkezett. 
Ez utóbbi sósavval elkülönített s elemzése a következő eredményre vezetett : 
S — 45.01. Fe — 19,99, Cr(differ) — 3590. 
(41.) SCHULTEN A.: Mesterséges molibdénszulfid. (Geol. Fören. För. 1889. 
II. p. 171. Refer. Neues Jahrb. f. Min. 1894. I. Bd. p. 13. Ref.) 
4 gr vízmentes kaliumkarbonát és 6 gy kén keveréke megolvasztatik, erre 
azután 1 gy molibdénsavat adunk s újolag megolvasztjuk; ez után ujólag adunk 
hozzá molibdénsavat s ismét megolvasztiuk s ezen műveletet molibdénsav ismé- . 
telt hozzáadása után többször ismételjük. Így szürkés-ibolyás hatszöges molibdén- 
szulfid kristályokat kapunk. 
(42.) Porgck TH. és GRÜTZNER B. : Kristályos wolframwvas. (Ber. d. deutsch. 
chem. Ges. 1892. XXVI. Bd., p. 35.) 
Wolframitból elektrolizis útján előállított anyag Fe W, összetételű ég tri- 
gonalis prizmákat képez a bázissal. 
(43.) TÖRNEBOHM A. E.. Platinkristályok. (Geologiska Föreningens i Stock- 
holm Főrhandlingar. 1891. XIII Vol., 81 p. Ref. Zeitschr. f. Kryst. XXIII. 
Bd., p. 155.) 
Ha platin bádogot szénoxid- és levegővel kevert chlorgázban erősen heví- 
tünk, jól kiképződött platin kristályok keletkeznek, bizonyosan a legelőször kép - 
ződött platinchlorid elbontása folytán. A 01 mm. nagy kristályok a legkülönbö- 
zőbb habitus mellett oktaéder, hexaéder és rombdodekaéder sokféle kombinácziói. 
(4.4.) HAUTEFEUILLE P. és PERREY A.: Az agyagföld és néhány más oxid 
kristályosodása. sósavban. (Ann. d. chim. et de phys. 1890. (6) XXI. 
p. 419. Zeitschr. f. Krystall. XXI. Bd., 388 p.) 
Szerzők korund kristályokat állítottak elő, midőn néhány aluminiumsót 
