IRODALOM, 2 
12 
73 
sósavgáz légkörében hevítettek — a kihevített amorf agyagföld ily körülmények 
között nem változik. Aluminium oxalat- és aluminium hidrokarbonátból már 
vörös izzásnál keletkezik korund, az aluminiumszulfátnál valamivel magasabb hő 
szükséges. A hidrokarbonátból keletkezett kristálykák romboéderesek, az oxalat- 
ból ellenben oszloposak keletkeznek ; a legjobb eredményt kapjuk, ha a sósavgáz 
3 athm. nyomás alatt hat az illető anyagokra. Ha az aluminiumsókhoz kevés 
chromsót adtak, akkor rubinvörös korundkristályok keletkeztek. 
A mikor a leválasztott titansavat 3 athm. nyomású sósavgázban 7009-nál 
hevítették anatas kristályok keletkeztek, míg világosvörös izzásnál tudvalevőleg 
rutilkristályok keletkeznek. 
Zirkonföld u. a. föltételek mellett 6009-nál nagy kettős törésű rhombos 
ormájú táblákat ad, melyek többnyire ikrek s a gipsz vagy harmotom ikrekhez 
hasonlítanak. A zirkondioxid valószinűleg dimorf. 
Ha amorf vasoxid sósavgáz és vízgőz áramban sötétvörös izzásra hevítte- 
tik, vasoxidkristályok keletkeznek. 
(45.) HAUTEFEUILLE P. és PERREY A. : Az agyagföld és berillorid kristályo- 
sodása. (Bull. d. 1. soc. franc. miner. 1890. 13, p. 147. Ref. Zeitschx. f. 
Krystall. XXI. Bd. 306 p.) 
Az agyagföld olvasztott nefelinben feloldódik s kihülésnél vékony levél- 
kékben ismét kiválik ; ezen korundkristályok hasonlók azokhoz, melyeket EBELMEN 
boraxból és szerzők előbb natriumkén-májból (t. 1. agyagfölddel való összeolvasz- 
tás által Ref.) állítottak elő. ; ú 
Nagyobb korundkristályok agyagföld kénnatrium és nefelin, vagy kaolin 
beuxit és kénnatrium keverékének olvasztékából képződtek. 
Berilliumoxid olvasztott berilliumnefelinből vagy berilliumleucitből hemi- 
morf hatoldalú piramisokban állítható elő. Ha agyagföldet berilliumleucitben, vagy 
berilliumföldet közönséges nefelinben feloldunk, úgy az olvaszték kihűlésénél 
chrisoberill kristályosodik ki. 
(46.) FgixpEL G.: Korund és diaspor mesterséges előállítása alkalikus 
oldatban. (Bull. d. 1. 80c. franc. d. min. 1891. XIV. p. 7. Ref. Zeitschr. 
f. Krystall. XXII. Bd. 278 p.) 
A szerző a kisérleteket rézzel kibélelt erős falú aczélcsőben, melyet egy vas- 
tömbben hevített, végezte. Az aczélcsőben natronlug és fölös amorf agyagföld 
volt; a keverék 16—18 óráig hevíttetett. 5307—5359-nál az egész fölösleges Al,0, 
táblák alakjában mint korund kikristályosodott; 4509—5009 között korund 
diasporral és végre alacsonyabb hőmérsékeknél csak diaspor kristályosodik ki. 
C0O,, Ca0 és S10, keverékének jelenlétében mészpát és kvarcz kristályosodik. 
Soha sem keletkezett albit, mely kisebb mennyiségű Al, 0, jelenlétében könnyen 
képződik. k 
Vasoxid 45027—5009? között hatszöges lamellákban mint hematit kristályo- 
sodik, alacsonyabb hőmérsékeknél körülbelül egészen 2809-ig, mint poralakú 
vörös vasoxid válik ki. 
19 
