ADATOK AZ AJNÁCSKŐI CSONTOS ÁRKOK GEOLOGIAI ISMERETÉHEZ. HZ 
ségben mutatják, addig feljebb, nevezetesen a Pongó-árokban egy m.-nyire 
a bazalttufa alatt apró bazaltrapillik és amfboltöredékek vannak bele- 
rétegezve. 
A telepedés majdnem szintes, a mennyiben a rétegek csak néhány fok 
alatt hajlanak nagyjából K-felé 
Ezen vékony rétegzésű homok felett fekszik azután a bazalttufának a 
főzöme. Ezt kisebb-nagyobb vastagságban minden árokbau meg lehet találni, 
de míg a Pongó-árokban csak néhány méternyi, addig a Kőövágó-gödörben 
már tetemesebb a vastagsága. Minthogy ez a bazalttufa keményebb, mint az 
alatta fekvő homok, a záporok vize minden árokban lépcsővé alakította ki. 
Közelebbről megtekintve ezt a kőzetet, azt látjuk, hogy ez tulajdon- 
képen egy lazán összeálló homokkő, amely tele van hintve apró bazalt 
rapilli darabkákkal. A sárgás-barna kvarczhomokszemek közt látható szürke 
vagy feketés bazaltdarabkák rendesen 2—3 mm. nagyságúak, de végigvizs- 
gálva a tufafalakat, találni durvábbszemű, breccsiás rétegeket 1s. 
A bazaltzárványok minőségére vonatkozólag pedig megjegyezhetjük, 
hogy azok mindig a vulkáni erupczióknál szórt rapillik természetét mutatják, 
amennyiben többnyire likacsos salakos szövetűek, szögletesek és egy-egy 
rétegben közel egynagyságúak. 
Homokot mindig találni ezekben a tufákban, olykor azonban a bazalt 
behintések annyira megritkulnak, hogy valóságos homokrétegek maradnak 
csupán, még a bazalttufapadok között 15. Az anyagnak ily módon való vál- 
takozását különösen a Köővágó-gödörben látni szépen, s itt történt, hogy egy 
a bazalttufa legalsó padjai közé foglalt sárgás homokrétegben nagyobb- 
számú csontokra akadtunk. 
A bazalttufát fölfelé nyomozva a Kővágó-gödörben kapjuk a legszebb 
feltárást. Ha a bazalttufafalra felkapaszkodva ugyanis tovább követjük az 
árkot, akkor a reája telepedő homokrétegeknek egy sorozata után nemsokára 
ismét bazaltzárványos strátákra akadunk, a mi az árokban fejebb még 3—4- 
szer ismétlődik olyan módon, hogy a homokba belehintett bazaltanyag 
mindinkább meggyérűl. Í 
Megemlítem még, hogy a Kövágó-árok bazalttufafalában gyakran 
találni csörgőköszerű, belűl üres, kisebb-nagyobb limonitkonkrécziókat. 
Negativ jellemvonása ellenben ezeknek a bazalttufáknak, hogy görgetett 
bazaltkavics nincsen bennök. 
Az árkokban fölfelé haladva ugyanazon, közel szintes település mellett 
hosszabb darabon szürke iszapos homokban járunk, a mely többé-kevésbbé, 
legjobban azonban a Pongó-árokban mutatja a vékony millimeteres réteg- 
zést. Ezen a helyen a foltonkint vasrozsdás homok vékony rétegzését meg 
inkább feltünővé teszik a sűrűn beléje rétegzett lapos gyöngyháztöredékek 
is, a melyek, Fucas Tivapax közlését tartva szem előtt, valószinűleg anodon- 
ták-tól származnak. Gyakoriak továbbá ezen homokban fehér szeptária- 
