346 IRODALOM. 
Pleochroizmusa feltünően erős, a szimmetria-tengelylyel párhuzamos rezgé- 
sekre sötét ibolya, az erre merőlegesekre ibolyás vörös. A kioltás az egyhajlású 
rendszernek megfelelően párhuzamos illetve merőleges az orthodiagonálissal. 
Az anyag csekély mennyiségénél fogva csak minőlegesen lehetett megele- 
mezni, a mely szerint ólomoxichlorid volna. Az ásvány nevét lelethelyétől nyerte : 
Mine San Rafaöl, Sierra Gorda, Chiliben. 
(73.) Stelznerit. (A. ARZRUNI [1], K. THADDEÉFF und A. DANNENBERG : Neue 
Mineralien aus Chile etc. — Zeitschr. f. Krystall. und Mineral. 1899. 
34.232) 
Ennek az új bázisos rézszulfátnak élénk zöldszínű oszlopos kristálykái egy 
világoszöld, kristályos-porhanyós anyagon ülnek ; lelethelyük Remolinos, Vallinar, 
Chili. Az egyszerűen kombinált rhombos-kristálykák geometriai elemei : A : b : 
é — 0:50368 : 1 : 070585. Az opt. tengelyek síkja párhuzamos (001) — OP lap- 
pal, az oszloplapokon csaknem merőleges egy-egy opt. tengely; pleochroismusa 
feltünő, t. 1. kékeszöld és sárgászöld, a prizmaélekhez párhuzamos és azokra merő- 
leges rezgésekre. F. s. — 3":884 ; az elemzés Cu 50,. 2 Cu (OH), tapasztalati kép- 
letre vezet. A stelznerit összetétele közel áll a hozzá igen hasonló brochantithoz, 
de opt. orientálása más. Nevét az ásvány STELZNER A. freibergi tanár tisztele- 
tére nyerte. 
(74.) Stokesit. (A. HurcHINsos: On Stokesile, a new mineral from Corn- 
wall. — Phil. Magazine. Novemb. 1899. 480. és Nature 1899. 61. 119). 
Ezt az ásványt a szerző a cambridgei egyetem ásványtani gyűjteményének 
egyetlen kristályán határozta meg. A rhombos-kristály mintegy 10 mm hosszú, 
víztiszta, üvegfényű csak a jó hasadáslapon 10104 co P c0 gyöngyfényű, fénytörése 
erős. Keménysége körülbelül a földpátéval egyezik. Fajsúlya 3185. Az elemzés 
szerint egy Na és Ca hidroszilikát, körülbelül 690 Sn0O, tartalommal, a mely úgy 
látszik az ekvivalens mennyiség S10,-t helyettesíti ; tapasztalati képlete Ca O. ön 0... 
ONOS ZATOT 
(75.) Thalénit. (C. BENEpIcxs: Thalénit ein neucs Mineral aus Österby in 
Dalekarlien. Bullet. of the Geol. Instit. of the University of Upsala. 
1899. 4. 1—15). 
THarÉN T. R. tanár tiszteletére elnevezett yttriumszilikát Österby (Svéd- 
ország) bányáiból való, kvarczba nőve gadolinit és allanit társaságában fordul elő. 
tövid oszlopos kristályait piramisok tetőzik, a nagyobbára közelítő mérésekkel az 
egyhajlású rendszert lehetett megállapítani. Kristálytani elemei : 
a: b: é— 1"154: 1: 0602 
b SEBÜSZ 
, bh 4 , FöLA 71" , , , , r " , Bé n I 
Az ásvány világos rózsaszínű, félig átlátszó, zsírfényű; keménysége 6 /2. 
Alkalmas anyag hiányában az optikai vizsgálat még nincs teljesen befejezve. 
