4 BANYAI JÁNOS 



s a Feketeügyig nyúlnak)). Az emiitett lőszl azonban e területen nem lehet 

 kimutatni. 



Paul és Tietze. munkájukban jórészl az előző évben megjelent 

 HERBicH-féle könyv alapján tisztán csak a homokkőterület tagolásával 

 foglalkoznak (elenyészően kevés, amit ők hozzátettek). Végeredményben 



a neokoni márgát leszámítva a fölötte elterülő homokkő komplexumot a 

 középső krétába helyezik. 



Primics György több kárpáti geológus munkájának és saját felvéte- 

 leinek alapján igyekszik részlten petrografiai alapon tagolni a homok- 

 kőterület képződményeit . 



Papp Károly a Büdöshe'gység közvetlen környékének tektonikájá- 

 hoz szolgáltat igen becses adatokat, de ő is kénytelen volt már a szintezésnél 

 a Baróti hegységben fekvő Élőpatak környéki breccsiás meszek faunáját 

 (Favia hemis pherica Erőm., Thecosmilia Toblery Koby) segítségül venni. 



Látnivaló tehát, hogy részletes felvételek s főként paleontológiái 

 anyag hiányában megleli* tősen fogyatékosok az eddigi ismereteink nem- 

 csak a medence kit öltésről., hanem az alaphegység tagoltságáról is. 



III. Geológiai viszonyok. 



1 . Kréta homokkő. 



E csoportba általában az erdővel borított s a medencét körítő alap- 

 hegység képződményeit kell osztanunk. Tekintve, hogy eddigi ielvételeim 

 alkalmával a fősúlyt a medencekitöltésre fordítottam, azért nem is hatol- 

 tam be még mélyen az alaphegységbe s így csak egy kis részletről tudók ez 

 alkalommal beszámolni. Amint azonban eddig is sikerült meggyőződnöm, 

 az egész kret akomplexumot márga-, a g y a g p a 1 á k, tömeges 

 homokkő, palás homokkövek és agyagok s k o n g 1 o- 

 ni e r a 1 a m o k alkotja k. Krétakorú homokköveket latunk Kézdi- 

 szentkereszten (2. ábra), továbbá a Szárazpatak mellett (3. ábra), ahol 

 a rétegek antiklinálét formálnak. 



Kézdivásárhelyről a homokkőterületet 1» gközelebb Kézdiszent- 

 léle knél érjük el. hol a Per kőn hatalmas méretű kőbányák van; 

 nak. A templom fölötti fejtéseknél a homokkő majdnem függőlegesen 

 elváló padok alakjában van feltárva. A lehasított hasábokat részben mű- 

 tárgyaknak faragják ki, részben mini jó építőkövet, talapzatok készítésére 

 használják fel. Kézdivásárhely jórészl innen van felépítve. 



Mivel a perkői kő e vidéken iparilag a legkihasználtabb s a faragott 

 tárgyakai még a szomszédos megyéken túlra is szállítják, nem lesz érdek- 

 leien. 1i;i :i k i r. J ózs e f - Műe gy é t e m műs za ki - me oha- 

 n i k a i laboratóriumával kapcsolatos kísérleti á 1 - 

 I ni ás hivatalos vizsgálatának ;l x adatait is közlöm. 



