8 BANYAI JÁNOS 



Igen apró andezit darabkák, valamin! az andezil anyagál képező 

 ásványok, biotit, a miiből, plagioklász 1 szerepelnek túl- 

 nyomóan. Sok lekoptatott kvarc és homokkő szemese van még 

 közt ük. Muszkovit, glaukonit és magnetit már gyérebben 

 találhatók. Hígított savval leöntve a pezsgés által még mésztartal- 

 mat is kimutathatunk. Ép azért legtalálóbban a leggyakoribb alkotó- 

 részek alapján kvarcos-andezit homoknak nevezhetjük el. 



Az anyagnak egy részét tehát, amint láthatjuk, a Szent- Anna-tó 

 környéki andezitek lehordott törmelékei alkotják. Innen van aztán, hogy 

 az említett erupciós terület közvetlen környékén a Torja- 

 patak vízgyűjtő területén az andezitek törmelékképződményei alig, 

 vagy csak kis foszlányok alakjában mutathatók ki. 



A homoknak a többi része az alaphegység homokkőterületére mutat, 

 mint eredési helyre. Tehát a homok anyaga is megerősíti e terrászok 

 fluviatilis eredetét. 



Bár a Fehérmartok partfalai a Torjapatak széles árterülete által el 

 vannak választva attól a terrásztól, melyen maga a város fekszik, az egykori 

 összefüggés mégis kimutatható. 



A kezdi vásárhelyi városi feltárások (5. ábra) közt a legfontosabb hely a 

 barompiacon Szotyory József fcimármester telkén van. Az itt történt domb- 

 levágás szolgáltatta az összes eddigi két fajból álló faunát is. 



A szelvény a követ kezű rétegeket mutatja: 



1 m Humusz. 



1*5 « Sárga homokos agya-. 



1 « Sárga kavicsos kvarcos andezithomok. 

 1—2 dm Horzsakő lapiíli. 



2 m Finom sárga kvarcos andezithomok. 



4 « Finom Bzűrke andezithomok (színes elegyrészei: biotit, amfibol). 



A legmélyebb Bzintből (10 m mélyen kb.) kerültek ki a koptatott unió - 

 teknők, melyek legjobban a mai is élő Unió batavus alakköréhez tartozó TJ. crassus 

 Retz-t közelítik meg. 



A feltárás a felsőbb Bzintekben kb. 4—5 m mélységig igen zavart települési 

 mutat. Egyes helyeken fészekalakban összehalmozód Bzén, hamu, vastag cserép- 

 darabok, csonttöredékek (5. ábra X 1 ) vannak. A nem messze fekvő oroszfalvi 

 országúi bevágásánál (X 2 ) padig másféle prehisztorikus maradványok is kerül- 

 tek napfényre s így valószínűen e terrászvégződések, kedvező helyzetüknél 

 fogva ősemberi barlanglakásukul szolgálhattak. 



\- többi feltárások (Sólyom-féle kert, a barompiacra levezető át, 



a vasúti bevágás, a Május-rél homokbányái) mind a kvarcos andezithomok 

 egyöntetű kifejlődésére mutatna k. 



1 A plagioklász kimutatásai 1'ái.i v Mók dr. főgeologua Árnak köszönhetem. 



