KEZDIVASARHELY VIDÉKE HÁROMSZÉK VARMEGYÉBEN. 



15 



oldalán, Kézdiszentke reszten a homokkőből bugyognak fel. Míg az 

 ■oroszfalvi Fortyogó, a Stefán-féle telken fúrt ós a J ó z s i á s - m a 1 o m 

 mellett újabban ásott kutak már az árterületen feküsznek. Egy kevésbé ismert 

 forrás a Sinkovits dr.-féle birtokon, az akasztófa -dombon túl a szentkatolnai 

 határban van a tőzegtelep szélén. 



Ezek közül legjelentősebb a kézdiszent kereszti, mely az elsőrangú vizeink 

 közé tartozik s már régóta forgalomban van (eleinte Venus-, később Sz é- 

 kely -forrás néven!). A forrás fölé emelt házikóban egész modern módon 

 kezelve, dugaszolják literes palackokba s manapság «Ma ris ka -f o r r ás» el- 

 nevezés alatt kerül piacra. Legnagyobb kelendősége Kézdivásárbelyen és Brassó- 

 ban van, hol igen nagy konkurrenciát csinál a székelyföldi karteles vizeknek. 



Ha vegyelemzési adatait nézzük, feltűnő az óriási szabad szénsavtartalom, 

 mely oldóképességét emelve, érthetővé teszi a nagy ásványi tartalmat. 



Hankó Vilmos dr. elemzése szerint 1 liter vízben van. 



Elemzési adatai vannak az oroszfalvi Fo r t y o g ó-fürdőnek is. Ez azon- 

 ban, ha az elemzési adatokat összehasonlítjuk, látnivaló, hogy messze mögötte 

 marad a kézdiszentkeresztinek. Az ilyet a székelyek szej kés-víz névvel 

 különböztetik meg az erős b o r v í ztől. 



Ezek az ásványvizek, mint azt Koch A.. Papp Károly és még többen 

 kimutatták, a «B ü d ö s» környéki erupciók poszt vulkánikus hatásaira jöttek létre. 

 Mivel nem vulkánikus kőzeten, hanem a homokkő-területen találhatók, nyilván- 

 való, hogy fontos tektonikai vonalaknak a jelzői. Innen van aztán az, hogy a köz- 



