KÉZDIVÁSÁKHKI.Y VIDÉKE HÁROMSZÉK VABMEGYEBEN. 17 



6. Holocen (Allúviu m). 



Az idetartozó képződmények közül, melyek terűiéire nézve jelentékeny 

 részét teszik a térképlapunknak, meg kell említenem a Torja, Kászon- 

 patakok és a F e k e t e ü g y á r t e r ül e t e i t. Ezek — a Torja-patak egy kis 



részét kivéve. — szabályozva nem lévén, gyakori áradásaik alkalmával nagymeny- 

 nyiségű iszapot és homokot raknak le a tenászoknál mélyebben fekvő ár- 

 területeken. 



Az alaphégys égből lefutó kisebb patakok -- meg a homokkő-területen 

 inkább — a törmelékkúpok s ezek sorozatos összefüggéséből keletkező törmelék- 

 lejtők képzése által vesznek fontos részt a térformák mai alakításában. Nagyobb 

 esőzések alkalmával a könnyen széthulló palás képződmények valósággal elbo- 

 rítják s több méternyi vastagon befedik még a közlekedő utakat is s így nemcsak 

 veszélyeztetik azokat, hanem emelik a szintjét vagy egyenesen az útnak lejebb 

 a völgybe való eltolására kényszerítik az utak kezelőségét. Ilymódon keletkezett 

 elődombok az alaphegység lejtőjét szinte a feléig fedik, különösen a Kászon- 

 patak völgyében! Ezek aztán újabb esőzések alkalmával átázva egyes helyeken 

 leszakadnak s iszapárak alakjában csúsznak le a völgy felé, magukkal ragadva 

 igen sok esetben az alaphegység lazábban álló rétegcsoportjait is. így tehát 

 ezeknek a rétegeknek a fekvései teljesen hamis képét 

 mutatják az alaphegység tektonikai viszonyainak s 

 ezért e területen a jellemző feltárásokat a mélyen 

 felnyúló völgyekben kell keresnünk. 



Az összehordott törmelék munkájára egy igen érdekes példát a Felsőcser- 

 nátoni malmoknál láttam, hol a beszaladó patakok 20— 30 m vastagon töltötték 

 ki a meglehetősen tág völgyteknőt. Ennek a szélén közvetlen már az erdő alatt, 

 egy tiszta kénhidrogénes forrás van, melynek a vizét a község fürdőmedence ben 

 foglalta össze. A szabad levegőre kijutott kénhidrogén felbomlik s a le- 

 váltott kén bekérgezi a vízbe hullott tárgyakat. Ilyen forrást, mely csodálatra- 

 méltóan nem tartalmaz széndioxidot, — a torjai «Büdös» hasonló forrásvizeinek 

 közelsége dacára, — találtam már Miklósvár határában x is szintén homokkő- 

 területen. 



A holocén képződmények csoportjába kell vennem még a Perkőhegy lábánál 

 keletkezett kavics- és kvarchomok felhalmozódásokat is, melyek a pleisztocénben 

 elhordott levantei rétegek helyét foglalják el. Ezek az alaphegység homokkövé- 

 nek ós a közbe települt palák eluvialis származékai s majdnem felnyúlnak 

 a kápolna mögötti kis nyeregig, lefelé pedig a turf a -telepekig húzódnak be. 



Ilyen eluvialis homok- és durva kavics-halmaz van a Kászon patakának 

 balpartján is a Kézdiszent kereszt irányában be öblösöd öt t teknőben, mely az 

 itt levő fiatal konglomerátok szóthullásából keletkezett. Hogy olyan feltűnő módon 

 történt itt a konglomerátok szótesése, azt főképen a Kiskászon— Kézdiszentke- 

 reszt közti törésvonal mentén felszálló széndioxid hatásának kell tulajdonítanunk. 

 Ennek tényleges külső jelei a törésvonalba eső, az előbb említett községek határá- 



1 A barót-ajtai barnaszént erület. M. I<. föleit . int. 1913. Évi jelentése 111. oldal. 

 Földtani Közlöny. XLVII. köt. 1917. ^ 



