18 



BANYAI JÁNOS 



ban fekvő igen dús széndioxidtartalmú savanyúvíz-források. A hatás főképen 

 a kiskászoni oldalon látszik meg, úgy, hogy e törésvonal mentén levő konglomerá- 

 tumok az ujjaink közt lágy cukor módjára szétmorzsolhatok. (Ez a CO t hatásából 

 ered.) B területeket jellemzi közgazdaságilag az, hogy a folyton szaporodó víz- 

 mosások és suvadások a földmívelés számára teljesen értéktelenné tették. 



IV. Összefoglalás. 



A Kezdi vásárhely— Torja irányában fektetett szelvényt (9. ábra) tekintve, 

 a medence e részlete s valószínűen a még térképezetlen rész is, a homok, 

 kavics és az agyag váltakozó és kiékülő rétegeiből van felépítve. A középen 



Volál 



Torja 



Kézdivásárhely 



K= fúrás 

 570 ni. t. f. F=iorrás 



V 



mmmm 



homok agyae 



kő 

 Kréta Pon- 

 tusi 



ho- ka- 

 mok vics 

 Levantei 



nyi- 

 rok 

 Di- 

 luv. 



tőzeg 



Al- 

 luv. 



230 m. 

 mély fúrás 



9. ábra. A kézdivásárhely! terraszok alatt fekvő részlet geológiai szelvénye. 



Magyarázat : I — III. terraszok. (I. kézdivásárhelyi, II. torjai, III. voláli terrasz) 



1. krétakorú homokkőből álló alaphegység; 2. szürke agyag; 3. kvarcos andezit homok ; 



4. durva kavics; 5. vörös terrasz agyag (nyirok); 6. turfa az ártéren. 



majdnem vízszintesen települő, finom, muszkovitos szürke agyagok foglalnak 

 helyet. A felülről beereszkedő kavicsmedrek pedig, mint a voláli feltárás is mutálja, 

 ág módjára vesznek el az agyagnak, a medence széle felé kiékülő rétegei között. 



A kiékülések helye éppen körülbelül Kézdivásárhely alá esik, úgy, hogy 

 szinte ideálisan sem lehetne mélyfúrásra alkalmatlanabb helyet találni. 



A feltöltő anyag labilis természete hozza magával, hogy még a mai nap is 

 keresi egyensúlyi helyzetét e tömeg. Lassú mozgásban van az egész a medence 

 legmélyebb pontja felé, melyeknek gravitációs jellegét Keyer 1 mutatta ki kísér- 



1 Reyer: Ursachen der Defcrmat ionén . . . Lcip/.ig. 1892. p. 17. 



