A TOKAJHEGYAI..IAI NYIROK TALAJRÓL. 23 



részét, a tulaj dónké póni mállási terméket vesszük tekintetbe. A mállási 

 termék tehát igen bázisos és erősen hidratizált képződmény, melyben az 

 alumínium és a vas hidroxidjai dominálnak, a többi bázis közül a kalcium- 

 oxid teljesen és a nátriumoxid úgyszólván teljesen kilúgozódtak és csupán 

 a nehezen kilúgozható kaliumoxid maradt meg, valószínűleg mint adsorp- 

 ciós vegyület. A magas magneziumoxidtartalom arra mutat, hogy az agyagos 

 részben egészen el nem mállott biotit pikkely kék is vannak nagyobb mennyi- 

 ségben és ezek nagyban hozzájárulhatnak a talaj magas plasztikusságának 

 előidézéséhez. Atterberg vizsgálataiból tudjuk ugyanis, hogy a talajokat 

 alkotó ásványok közül legnagyobb plasztikussága az oxidált biotitnak 

 van, ha pikkelyei elegendő finomságúak. 



A talaj el nem mállott részének összetételét (3-ik oszlop) tekintve, 

 feltűnik a jó megegyezés a riolitok összetételével. A nyirok el nem mállott 

 része tehát a riolit ásványegyedeiből áll. Ezt a következtetést meg- 

 erősíti a talajból kiiszapolt finom homok mikroszkópos vizsgálata, ebben a 

 finom homokban uralkodó az orthoklasz (szanidin) és a kvarc, sok a 

 biotit pikkely, ezenkívül igen kevés plagioklasz, piroxén, maszkovit, zirkon 

 és heihatit kristály látható. A piroxének főleg hipersztén egyénekből állnak 

 és ezek alkotják a 2*9-nél nehezebb frakció túlnyomó részét. Ezek az 

 ásványok a hipersztén és a muszkovit kivételével mind előfordulnak a 

 riolitokban, a hipersztén eredetét a közelben levő piroxenandezitekben 

 kereshetjük, mig a muszkovit már messzebbről kerülhetett ide a szél 

 szárnyain. Az ásványszemcsók élesek, üdék, kopás nem látszik rajtuk, 

 annak jeléül, hogy a kőzet szétbomlása után nem vitettek el víz vagy 

 szél által, hanem helyben maradtak. Feltűnő a finom homokban az üveg 

 teljes hiánya, holott a riolitok és tufájuk főleg üvegből állnak. 



A mikroszkópos kép és az elemzés adatai alapján tehát a riolitban 

 a mállás tekintetéből élesen meg kellküiönböztetnünk az üvt ges alapanyagot 

 és a kivált kristályegyéneket. Az üveges alapanyag könnyen mállik, ennek 

 a mállása szolgáltatja a nyirok sajátságait megszabó anyagot, míg a kris- 

 tályok sokkal lassabban mállanak és a talajnak vázrészeit adják. A nyirok 

 kialakulása az üveg elmállásával be is fejeződik, a riolitokban levő kivált 

 kristályegyének csak nagyon lassan járulnak hozzá a képződéséhez. A mállás 

 kemizmusát pedig úgy foghatjuk föl, mint az üveg oldódását olyan víz- 

 ben, amelyben humuszom anyagok nagyobb mennyiségben nem foglaltatnak. 

 Az oldatból a lúgos vizek kimossák a kovasavat és a magnézium, a kalcium 

 és a nátrium oxidjait, az alumínium és a vas hidroxidjai ellenben kicsapód- 

 nak és adszorpció útján erősen megkötik a káliumoxidot, melyet a csapa- 

 dékvizek nem tudnak kilúgozni. Az eredmény egy nagyon hidratizált, főleg 

 az alumínium és vas hidroxidjaiból álló agyag, amely mint bázist, főleg 

 káliumoxidot tartalmaz. 



Ha már most azt kérdezzük, mikor keletkezett a tokaj hegyaljai 



