24 D5 BALLENEGGER RÓBERT 



nyirok, úgy nézzük rneg, hol keletkezik ma is ilyen sajátságokkal biró talaj. 

 Hyen sajátságú talaj ma a Földközi-tenger vidékén, szubtrópusi klima alatt 

 keletkezik, aránylag bó csapadék és magas évi középhőmérséklet mellett. 

 Ilyen körülmények közt a szerves anyagok gyorsan bomlanak, oxidálódnak, 

 humusz felhalmozódás nem áll be, a csapadékvizek tehát nem is tartalmaz- 

 nak savanyú humuszos termékeket, reakciójuk alkalikus és ezzel megvan 

 a nyirok keletkezésének feltétele. Ilyen nyirokszerű talajokat -írt le Ramann 

 Délfranciaországból és Spanyolországból. 1 



A területünkön a riolit erupciók korát a miocénbe teszik, az erup- 

 ciók a felsőmediterránban kezdődtek és a sarmatában fejeződtek be. A tu- 

 fák több helyütt gazdag lomberdő vegetáció maradványait őrizték meg, 

 igy Ceke házánál, Szántónál, Tályán és Erdőbényén. Ez a fiatal miocénkor- 

 beli flóra oly növényekből áll, melyek hőmérsékletbeli igényei kissé maga- 

 sabbak a mainál, melyek olyan klímában vegetáltak, amely a mai medi- 

 terrán vidékek klímájától nem nagyon tér el. 2 



A nyirok keletkezésének kezdetét tehát ebbe a korba tehetjük, a 

 kialakulás folytatódott a harmadkor végéig. A diluviumban lősz rakódott 

 reá és borítja ma is sok helyen. A löszt a denudáció sok helyütt ismét el- 

 szállította, míg a jóval konzisztensebb nyirok a denudációnak ellent állt. 

 , ^Ha azt kérdjük, hogy ma minő változáson megy át a nyirok, erre a 

 kérdésre a választ a Tokaj -Hegyalj a klimatikus helyzete adja meg. A Tokaj - 

 Hegyalja két klímaterület határán fekszik, olyan két klima határán, melyek- 

 nek egyike a mezőségi, másika pedig az erdei növényformáció kialakulását 

 segíti elő. Ennek megfelelően a nyirok egy helyütt elhumuszosodik, belőle 

 a fekete nyiroknak nevezeti talajféleség keletkezik, míg az erdő alatt ki- 

 fakul, megszürkül, elpodzolosodik. 



A nyirok tehát a Tokaj -Hegyalján a fiatal harmadkori eruptív kőzetek 

 és azok tufáinak szubtrópusi (mediterrán) klíma hatására keletkezett mállási 

 terméke. Egy harmadkori «reliktum» talaj, mint amilyent Glinka 

 írt le a Földtani Közlönvben Bikszád vidékéről. 8 



1 Ramann : Bodenkunde III. Aufl. 1911. p. "::::. 



2 Pax F. : Grundzüge der Pflanzenrerbreitung in den Karpatheu II. 190S. p. 8. 



3 Glinka K. D. : Mállási termények és talajok Bikszádfürdő környékén. Földtani 

 Közlöny XII. (1911). Pag. 631-039. 



