66 



RÖVID KÖZLEMÉNYEK. 



A leletről értesült Toborffy Géza dr., aki a lelt csontok egy részét a m. kir. 

 Földtani Intézet gyűjteménye részére meg is szerezte. 1912 február 28-án 

 Toborffy úrral néhányan kimentünk a helyszínére, abból a célból, hogy a 

 csontok lelőhelyét megtekintsük s az előfordulási viszonyokat megállapítsuk. 



A téglagyár gödrében alul szürke és sárga homok többszörösen váltakozik 

 ugyancsak szürke és sárga agyaggal. Rétegzése vízszintes az egész rétegcsoport - 

 na k, amely körülbelül 15—20 m vastagságban van feltárva . Fölötte sárga homokos 



11. ábra. A péczeli téglagyár szehénye. 1. szürke és sárga homok és agyag; 2. lösz. A csilla- 

 gok a csontok előfordulási helyeit jelzik. 



lőaz következik, jellemző meredek fallal, kb. szintén 15—20 m vastagságban. 

 Ebben elég bőven fordulnak elő az ismert lőszcsigák. 



A csontok az alsó rótegcsoportból kerültek elő a téglagyári üzemvezető 

 állítása szerint. Ég p >dig a té<_dagödör legalsó részéből, a vízszintje körül, továbbá 

 az 1-gyel jelzett Tételcsoport legfelső részéből, a csillaggal jelzett helyről. A két 

 helyről a téglagyári üzemvezetőtől a következő fajok maradványait kaptuk: 

 Elephas primigenius 15lb. zápfogát, két csigolyáját és végtagcsont-töredékeit : 

 Equus caballus L. állkapocs-darabját és zápfogát, valamint végtagcsont-töredé- 

 keit, végül Sus serofa L. állkapocsda rabját egy zápfoggal. Megjegyzem még, 

 hogy korábban, lÜlOőszén Krenner József egyetemi tanár úr Toborffy GÉzÁval 

 együtt a téglagyártól kissé keletebbre, a felszín alatt kb. 1 m-re, két ép Elephas 

 primigenius Blb. zápfogai lelt. amelyek a M. Nemzeti Múzeum ásvány-földtani 

 osztályának gyűjteményébe kerültek. Tehát ágylátszik, hogy itten a pleisztocén 

 ősemlősöknek elég gazdag lelőhelye van. amelynek időnkinti fölkereséee szép 

 eredménnyel járhat. 



