•60 ISMERTETÉS. 



Aszalónaki antimoniton Schmidt S.-tól mar biztosan megállapította {100} 

 a felsőbányai kristályokon többnyire keskeny, néha azonban szélesebb és jól 

 mérhető lapokkal fejlett ki. 



A bizonytalan alakok közül gyakori egy görbüli lapú, meredek piramis 

 21 sokszor nagy lapokkal (lásd az értekezés XI. tábláján a 13—22. ábrákat); 

 a mérések azonban oly tág ba tárok közt ingadoztak, hogy az alakjelét nem lehe- 

 tett megállapítani. 



A kristályok kivétel nélkül oszloposak, a rajtuk felismerhető alakok száma 

 szerint k e v é s 1 a p ú (flachenarme) és soklapú (fláchenreiche) kombiná- 

 ciókat különböztethetünk meg. A kevéslapnak vagy hegyes, meredek- vagy 

 tompapiramisos n {112} végűek. A soklapú kristályokat mindig tompa piramisok 

 tetőzik, amelyek közül több alárendelt és szabálytalan kifejlőd ésű; az esetleg 

 fellépő begyesebb piramisok a kombináció jellegét nem változtatják. Az 1*5—2 mm 

 vastag, soklapú kristályokon nem ritkán 17—20 különböző alak 60—70 egyes 

 lappal figyelhető meg; ebben a tekintetben még csak a japáni antimonitok múlják 

 felül a, felsőbányaiakat. 



Két kitűnően kifejlett és pontosan mérhető o {120} szerint alakult ikernek 

 kombinációja a következő volt. 



Első iker. 



I. egyén : b, a, n, • m, r, o, <j, i, t, S-, r, p, n, L', s, o, c, K, N. 

 II. « : b, ; n, i, m, r, o, q, i, ', &, r, p, n, L', s, a, -, K, N, c, v, w. 



Második iker. 



I. egyén : b, h, n, k, % m, r, o, ro, r, p, n, L; s, a, e, K, O, c, N. ', z, M. 

 II. « : n, t, ', m r, o, ', r, p, re, L', s, o, e, K, •, c, N, L. 



A szerző a sajátmegfigyelte és a régebbi dolgozatokban leírt és ábrázolt 

 103 kombinációt, továbbá ezekből az alakok gyakoriságát és fejlettségét táblá- 

 zatokban állította egybe.; hét táblán pedig a mért kristályokat perspektivás és 

 orthogonális rajzokban nagyobbrészt természetimen ábrázolta. 



A kristályok szabálytalan, eltorzult kifejlődése, úgyszintén azok görbültsége 

 vagy csavarodottsága a vertikális c tengely szerint gyakori. 



Érdekesek azok a kristályok, amelyek belsejét rendkívül finom antimonit- 

 szálak alkotják, ezek a végeken pamacsszerűen kinyúlnak. Ezeket a szálakat 

 köpeny módjára, a későbbi "képződésű, kompakt anitmonit, mint a tulajdonképem 

 kristály, zavartalan fekvésű oszlop- és terminádlapokkal veszi körül. 



ZlMÁNYI KÁROLY, 



