TÁRSULATI ÜGYEK. 75 



társunk a kettős hullámsorok keletkezésének elméletét a Kis-Kárpátok térületén 

 ni igfigyell példákkal támogatja. Ez a szellemes tanulmány ugyancsak két nyelven 

 szintén megjelent Közlönyünkben. 



8. A regionális geológia köréből, úgy a Kárpátok, mint a Balkán hegy- 

 vidékeiről gazdag tárgysorozatunk volt. Nevezetesen Toborffy Géza dr. a 

 Kis-Kárpátok d évén y—m ária völ g yi vonulatáról tartolt 

 kimerítő, szabad előadást, gazdag kőzetanyag es számos szelvény bemutatásával. 



4. Az Északnyugati Kárpátok geológiáját összefog- 

 lalóan ifjú Lóczy Lajos dr. egyetemi tanársegéd úr ismertette. Előadásának tárgya 

 a Kis-Kárpátok Fehérhegysége, a Morvamenti Beszkid-határhegység, a Trencséni 

 Pienini Szirtes-hegység és a Vág depressziója által határolt hegyvidék volt, amely- 

 nek geológiai és tektonikai viszonyait azzal a mélyreható felfogással taglalta, 

 amely a svájci iskolában képzett geológusokat jellemzi. 



5. Vígh Gyula dr. m. kir. geológus szintén az Északnyugati Kár- 

 pátokban végzett fölvételeit ismertette, nevezetesen a Kis- 

 Magura északi részének sztratigrafiai és hegyszerkezeti viszonyait, bemutatások- 

 kal s rajzokkal szemléltetve. 



Mindhárom előadás teljes egészében a m. kir. Földtani Intézet évi jelen- 

 téseiben fog megjelenni magyar és német nyelven. 



6. Úgy geológiáikig, mint hidrogra fiailag fontos tárgyról értekezett Schréter 

 Zoltán dr. m. kir. geológus, nevezetesen a Bükk- hegység langyos 

 forrásairól, ismertetve az egri, kácsi, diósgyőri és görömböly-tapolezii 

 hévvizek geológiai eredetét. Nagyon kívánatos lenne, hogy ez a tanulmány minél 

 előbb megjelenjen, minthogy különösen a Miskolez város vízvezetékét tápláló 

 forrásoknak az 1913. év nyarán történt megzavarodása éles fényt vet s világosságot 

 derít az egymás mellett bugyogó hévforrások és a hideg karszt-vizek viszonyain. 

 úgy, hogy ez a tanulmány nemcsak helyi értékű viszonyokat tárgyal, hanem egy- 

 ben általános fontosságú kérdéseket magyaráz meg a hidrológia mezején. 



7. Jekelius Erich dr. m. kir. geológus a Brassói hegység felső- 

 júrakorú, partközeli képződményeiről, míg 



8. Vogl Viktor dr. m. kir. geológus T e n g e r m e 1 1 é k ün k t i t o n - 

 képződményeiről értekezett, bemutatva a Krajna felől DK-i irányban 

 csapó és Zenggig húzódó titon-sáv kövületeit. Mindkét tanulmány a m. kir. Földt. 

 Int. Évi Jelentéseiben fog megjelenni. 



9. Az elmúlt év elején, a januári szakülésen egy vidéki tagtársunknak: 

 Bene Géza a n i n a i bányafelügyelőnek eredeti dolgozatát mutat- 

 tam be, amely Szerbia északkeleti részének bányageológiai viszonyait tárgyalja. 

 Ez a tanulmány főkép azért fontos, mert Kudna-Glava vidékének érctelepeit, a 

 Mirocsvidéki liaszkorú szóntelepeket, s a Banovácvidéki karbonkorú szónfosz- 

 lányokat a kellő értékükre redukálja, szemben azokkal a hivatalos becslésekkel, 

 amiket még a szerb állam megbízásából főkép Milojkovits, volt királyi szerb 

 bányainspektor végzett. 



10. Ugyanezen szakülésen bemutattam Badovanovics Szvetolik, belgrádi 

 geológus tanár s volt szerb királyi külügyminiszter munkáját az A 1 d u n a és 

 a Timok szögletének geológiai ós tektonikai viszo- 



