100 A MAGYAR FÖLDTANI IRODALOM JEGYZÉKE AZ 1914. ES 1915. EVEKBEN. 



és Lambrecht K. : -4 remetehegyi sziklafülke és postglaciális faunájs. (2 tábl. és 4 ábr.,. 

 A ni. kii-. Földt. Int. Évk. XXII. k. 6. iü/.. pag. 347. Budapest 1914. 



Die phylogenetische und zoogeographische Bedeutung praglazialaer Faunén. Verhandl. 

 (1. k. k. zool.-bot. Ges. in Wien. Bd. LXIV. Heft 5 6 u. 7-8. pag. 218-238. Wien, 1914. 

 .1 bajóti öregkő nagy barlangjának faunája. Barlangkutatás II. köt. 2. füz. pag. 77. Buda- 

 pest 1914. 



- Die Fauna der Öregkőhöhle bei Baját. Barlangkutatás Bd. II. Heft 2. Budapest 1914. 



— és Koch N.: A m. kir. földtani intézet részvétele az első magyar Adria-expedicióban. A m. 

 kir. Földt. Int. Évi Jelent. 1913-ról, pag. 595. Budapest. 1914. 



— Die Teilnahme der kgl. ung. geol. Beichsanstált an der ersten ungarischen Adria-Expedition 

 Jahresb. d. kgl. ung. Cici. Reichsanst. f. 1913, pag. 666. Budapest, 1914. 



Kövesligethy R.í: A Föld belsejének kutatása. Természettud. Közi. XLVI. köt. pag. 537. 



Budapest 1914. 

 Kulcsár K. : A Gerecsehegység középső liaszkorú képződményei (az I — II. tábl. és a 20 — 21. ábr.). 



Földt. Közi. XLIV. köt. pag. 54. Budapest 1914. 



Vii mitteíliassische Bildungen des Gerecsegebirges (mit den Taf. I — II u. d. Fig. 20 — 21). 



Földt. Közi. Bd. XLIV. pag. 150. Budapest 1914. 



— Ösavajó, Villabánya, Csicsmány és Zsolt környékének földtani viszonyai. (5 ábr.) A m. kir. 

 Földt. Int. Évi Jelent. 1914-ről, pag. 112-133. Budapest 1915. 



— Geologische Verhaltnisse der Umgebung von Csavajó, Villabánya, Csicsmány und Zsolt. 

 Jahresb. d. kgl. ung. geol. Reichsanst. für 1914. pag. 124 — 148. Budapest 1915. 



— A felső oligocén újabb előfordulása Budafok és Törökbálint között. (7 — 9. ábr.) Földt. Közi. 

 XLV. köt. pag. 169-174. Budapest 1915. 



Üas neuere Vorkommen des Oberoligozáns zwischen Budafok und Törökbálint. (Fig. 7- 9.) 

 Földt. Közi. Bd. XLV., pag. 187-192. Budapest 1915. 



- Földtani és hegyszerkezettani megfigyelések az Északnyugati Kárpátokban. Földt. Közi.. 

 (Társ. Jegy/.kv.) XLV. köt. pag. 263. Budapest 1915. 



I In r die geol. Verhaltnisse d. NW-Karpathen. Földt. Közi. (Prot. Ausz.) XLV. Bd. 

 pag. 322. Budapest 1915. 

 t Kucan F.: Pijesak u Hrvatskoj. (Svrsetak.) Glasnik hrv. prirod. drustva. God. XXVI, 

 pag. 1-7. Zagreb, 1914. 



Lambrecht K. : Két új ragadozó madárfaj a Jlúkklugység barlangjaiból. Barlangkutatás II. köt. 

 pag. 145. Budapest 1914. 



Hennán Ottó. (Emlékbeszéd.) Barlangkutatás. III. köt. pag. 1. Budapest 1915. 

 Ottó Hermán. Barlangkutatás. Bd. III. pag. 21. Budapest 1915. 



Krapina pleisztocén madárfaunája. Barlangkutatás 111. köti pag. 84. Budapest 1915.. 

 Dit pleistozani Vogeljauna von Krapina. Barlangkutatás. Bd. 111. pag. 116. Budapest 1915. 

 Kossuth Lajos mint barlangkutató. Barlangkutatás 111. köt. pag. 171. Budapest 1915. 

 Ludivig Kossuth áls llöhlenforscher. Barlangkutatás Bd. III. pag. 206. Budapest 1915. 

 A magyar föld első krétakori madara. Természettud. Közi. XLVII. köt. |>a<j. 591! Buda- 

 pesl 1915. 



és Kormos T. : .1 remetéliegyi sziklafülke és postglaciális faunája. A m. kir. Földt. Int. 

 Évk. XXII. köt. Budapest 1914. 



/>,. Felsnisch am "Remetehegy und ikre postglazialr Fauna. 

 ■ A bajóti öregkő nagy barlangjának faunája. Barlangkutatás II. köt. pag, 77. Budapest 1914. 

 Dit Fauna der öregkőhöhl bei Baját. Barlangkutatás Bd. II. pag. 103. Budapest 1914. 



— A pilisszántói kőfülke. (6 tábla.) A m. kir. Földt. Int. Évk. XXI1I. köt. pag. 307-498. 

 Budapest 191.".. 



