FÖLDTANI KÖZLÖNY 



XLVII. KÖTET. 1917 ÁPRILIS-SZEPTEMBER, I 9. I (IZET. 



A) ÉRTEKEZÉSEK. 

 A CSÖKÖGI ANDEZIT-TELÉREK FÖLDTANI VISZONYAI. 



Irta: Hollós András Lajos dr. okleveles rm'ruök. 



— A IV. táblával és a 12 — 18. ábrával. — 



J. Bevezető. 



A Duna váci kanyarulatától délkeletre elterülő' sík vidékből hirtelen 

 emelkedik ki a csörögi Kigyóhegy mérföldnyi hosszaságú andezit-gerince, 

 amelyről úg}^ a Duna völgyére, mint a környező dombvidékre gyönyörű 

 kilátás nyilik. Nyugaton a Duna allúviuma, a Szentendrei sziget 110 m 

 közepes magasságú síkságával, keleten a kishartyáni átlag 250 méteres 

 dombok vonulata, amelyek között ÉNy-DK-i irányú völgyecskék húzód- 

 nak, míg északon a Nagyszál 652 méterre emelkedő triaszmészkő orma 

 adja meg a háttért. A csörögpokol völgyi dombvonulatot eredetileg tek- 

 tonikus kéregrepedés okozta, amelyen a Kigyóhegy keletnyugati irányú 

 andezit telére bámulatos szabályosan 7% km. hosszaságban feltört, de a 

 körülötte elterülő térszín egyenetlenségei főkép eróziós hatásokból kelet- 

 keztek. Azonkívül a szél munkája is nagyon szépen észlelhető a futó- 

 homokkal borított Duna síkságon és az Ék-Dnyi irányú völgyekkel meg- 

 szaggatott dombvidéken. 



A denudaciós hatásokat legjobban mutatják a 200—300 t. f. magas- 

 ságban húzódó és nagyjában ÉNy— DK-i irányú Király gerenda-, Cseke-, 

 Bángor- és Csörög-hegy gerincei, melyek közül a leggyönyörűbb geológiai 

 jelenség a csörögi Kigyó-hegy, a síkság szélén élesen kiemelkedő gerincével. 

 A csörögi Kigyó-hegy andezit vonulata a térképen nyugatról-keletre követ ve : 

 Pokol- völgy, Kigyó-hegy, majd Öreg-hegy és végül Lajos-hegj- nevet visel. 

 Ezen gerincnek csaknem r l x \ i km hosszú, de alig 10 m vastag eruptív telére 

 keményebb kőzetével jobban ellenállott a letaroló hatásoknak, mint a 

 környező laza homokkő és márga, úgy hogy ez utóbbiak lankásan elsimuló 

 dombokként támaszkodnak a térszínt uraló andezit-tarajokhoz. (12. ábra). 



Földtani Közlöny. XLVII. köt. 1917. 14 



