201 K HOLLÓS ANDRÁS LAJOS 



vidóke» térképéhez készült magyarázó szövegében a Csörög-hegy barnás 

 homokkövét a felső oligocénhez sorolja és a törökbálinti felsóoligocén 

 lerakodásokkal azonosítja. A térképen ennek megfelelően az egész 

 területet felső o ligo cénne k jelöli. 



Az ismertetett munkákon kívül közvetlenül a területre vonatkozó 

 újabb irodalmi adatok nincsenek, azonban Hofmann Károly. Koch 

 Antal, Böckh Hugó, Halaváts Gyula és Lőrenthey Imre munkáit 

 meg kell említenünk, mivel ezeknek adatai területünk szoros kapcsolata 

 és a képződmények hasonlósága révén, a rétegek meghatározására és elter- 

 jedésére igen jó átmutatásul szolgálnak. A szóbanforgó munkák címei a 

 kövei kezők : 



1. Hofmann Károly: «A buda-kovácsi hegység földtani viszonyai*. 

 (Földiáin Intézet évkönyve. I. kötet. 1871.) 



2. Kocii Antal: Szt .-Endre- Visegrádi és a Pilis-hegység földtani 

 leírása». (Földtani Intézet évkönyve, 1. kötet. 1871.) 



«A dunai trachytcsoport jobbparti részének földtani leírása» 1877. 

 M. Tud. Akadémia kiadása. 



8. Böckh Hugó: ((Nagymaros környékének földtani viszonyai.)) (Föld- 

 tani Intézet évkönyve, XIII. kötet. I. füzet 1899.) 



4. Halaváts Gyula: «A neogénkorú üledékek Budapest környékén*. 

 (Földtani Intézel évkönyve, XVII. kötet 1909-10.) 



í). Lőrenthey Imre : «A rákosszentmihályi Sashalom kavicsainak 

 koráról)). (Földtani Közlöny, 1904, XXXIV. kötet.) 



«Újabb adatok Budapest környéke harmadidőszaki üledékeinek 

 geológiájához)). (Mathem. és term. tud. értesítő XXIX. és XXX. kötet.) 



Ezek azok az adatok, melyekből területünk bejárásánál kiindultam. 

 Ezeknek előrebocsátása után áttérek az általam talált képződmények leírá- 

 sára, a lerakodások sorrendjében. 



III. Váchartyán vidékének sztratigrafiája. 



A) Felső ohgocénkoru laza homok. 



1. Pectunculus obovatus Lamk. emelete. 



A szóbanforgó vidék legidősebb képződménye laza, kavicsos, sárga 

 vagy inkább sárgásbarna homok, mely a csörögi «ö r e g-h e g y» déli lábánál, 

 a váckishartyán-váci országút mentén nyitott vasúti anyagárkokban, á 

 csörögi határtól majdnem Vácrától állomásig követhető. 



A képződménj helyenkint igen gazdag kövületekben, melyek között 

 többnyire kimállotl töredékeka gyakoriak, de sok jó megtartású ép példány 

 is található. \ gyűjtött anyagból a következő alakokat említhetem: 



