A CSÖRÖGI ANDE/IT-TELKKKK FÖLDTANI \ 'ISZONYAI. '20') 



Ostrea sp., Mytilvs sp. ; Pectunculus obovatus Lam., Pectunculus jyilosusli., 

 Corbula carinata DuJ., Turritella Geinitzi Spey, Turritella Beyrichi Hofm. ;. 

 Cerithium margaritaceum Brocc., Cerithium plicatum Brug; Volutilithes 

 (Athleia) rarispina Lam. ; Surcala reguláris De Kon. 



A felsorolt faunából összehasonlítás céljából álljon itt a következő 

 kis táblázat (8. oldal). 



Amint ez összeállításból kitűnik - - a Pectunculus obovatus Lam., 

 Turritella Geinitzi Spey.. Turritella Beyriclii Hofm. és Surcula reguláris 

 De Kon. típusos oligocenfajok, bár a Turritella Geinitzi Sp. a németországi 

 miocénben is előfordul. A Cerithium margaritaceum- és plicatwn fajok a 

 középső és felső oligocénnek, de egyúttal a bécsi medence alsó miocénjének 

 is nagyon ismert kövületei, a Pectunculus pilosus L. és Corbula carinata 

 Duj. a felső oligocénben elég gyakoriak, bár inkább miocénre utalnak. 

 Ugyancsak miocénalak a Volutilithes (Athleta) rarispina Lam. is, melyet 

 azonban Telegdi Eoth Károly 1 a helembai felső oligocén faunából is 

 ismertetett. 



Ez a képződmény a sárgás-barna kavicsos homok, a Koch által 

 leírt Pectunculus obovatus tartalmú szentendrei homokos rétegekkel és a 

 törökbálinti hasonló tartalmú homokkal, úgy petrografiailag, mint fauniszti- 

 kailag azonos, melyekkel együttesen tehát, határozottan a felső oligocénhez 

 és pedig a Fuchs Tivadar 2 bécsi geológus által elnevezett kattiai emeletbe 

 tartozik. 



Pectunculus obovatus tartalmú kavicsos homokréteget talált Böckh 

 Hugó dr. is Nógrádverőcénél a Duna mellett, Lőrenthey Imre pedig 

 Kisszentmihályon. Ezek rétegünkkel azonosíthatók, habár Pectunculus 

 obovatus Lam., Cerithium margaritaceum Brocc. — és a Lőrenthey által 

 közölt faunát tekintve — még Corbula carinata Duj. — a verőceit tekintve 

 pedig Cerithium plicatum Brug. fajokon kívül más közös kövületet nem is 

 tartalmaznak. 



Ez a felső oligocénképződmény a területnek térszínileg is legmélyebb 

 részét foglalja el és csak ott van feltárva, ahol fölüle a mintegy 1— \ 1 ( 2 

 méter vastag húmuszréteget a vasúti töltés céljaira elhordták. 



A csörögi két kocsma között, a villamos vasút északi ái kában, ezrével 

 szedhetjük a felsorolt kövületeket, a csillámos sárga homokból, úgyhogy 



1 Roth K. : Felső oligocén fauna Magyarországból. (Giologica Hungarica I. kötet, 

 I. füz., 65. old.). 



ScHAFABZtK-SzoxTAGH : Az aquitan emelet előfordulása Szobb vidékén. (Földt. Közi. 

 XII. 114.). 



2 Ftjchs: Harmadkori kövületek Krapina és Radoboj környékének széntartalmú 

 miocén képződményeiből és az úgynevezett aquifaniai emi 'et 'eologia hclyzttéről. 'Magy. 

 kir. Földt. Évkönyv, X. kötet 5. 1892-94.) 



