A CSÖRÖGI ANDEZIT-TELHREK FÖLDTANI VISZONYAI. 207 



emez általam felfedezett termőhely Budapest vidékének egyik leggazdagabb 

 oligo cén gyűjt őhelye . 



B) Alsó mediterránkorü homok, kavics, homokkő és márga. 



2. Anomia ephvp'pium L. t a r t a 1 m ú h o m o k. 



Ha a csörögi vasúti állomástól, felső oligocén feltárásunkat elhagyva, 

 észak felé tartunk, csakhamar a csörögi «öreg-hegy» szőlővel beültetett laza 

 homokos területére jutunk, hol a hegy tetejéről legördülő kavics mívelés 

 alkalmával helyenkint nagy rakásokban kerül ki a mesgyékre. 



A finom homokban, mely már az ismertetett felső oligocén képződ- 

 ményre települ, az «Öreg-hegy» északi oldalán Anomia ephi'p'pium L. var. 

 sulcata Poli, Anomia ephvppium L. var. rugulosostriata Brocc, Ostrea 

 edulis L. var. lainellosa Brocc, Ostrea (Gubitostrea) frondosa De. Serr, 

 maradványait találjuk, még pedig az anomiákat olyan nagy mennyiségben, 

 hogy azt már e kövületek alapján az alsó mediterrán legalsó szintjébe, az 

 ú. n. anomiás homok rétegekhez kell sorolnunk. 



3. Alsómediterránkorú durva kavics. 



A kavics, mely az Ö r e g-h egy tetején vastag, meszes kötőanyaggal 

 összecementezett telepet alkot, kisebb-nagyobb, diónyi, ökölnyi, sőt néha 

 a 10—12 cm nagyságot is meghaladó legömbölyödött kőzetdarabokból áll. 

 E kőzetdarabok részint a közeli triász mészrögök anyagából valók, részint 

 pedig olyan sötétszürke mészkőből és kristályos kőzetekből származna k,. 

 melyek ma már e terület körzetében sem találhatók és melyek teléreink 

 kőzeténél kétségkívül idősebbek. Ez a kavics, melynek nagyobb darabjait 

 még Váchartyán felett a hegyoldalon is megtaláljuk elszórva, települése 

 alapján az anomiás homoknál fiatalabb (a 18. ábra béli szelvényen), anyagára 

 és jellegére pedig a Budapest vidéki alsó mediterrán kavicsokkal biztosan 

 azonosítható. 



Az anomiás homokon és durva kavicson kívül az alsó mediterránnak 

 még két rétege található területünkön : laza, helyenkint keményebb homokkő 

 és homokos márga, melyeknek egymáshoz való viszonyát a csöröghegyi 

 andezittelér mentén levő kőfejtésekben tanulmányozhatjuk legjobban. 



A legszebb feltárások, a telér nyugoti, Vác felé eső végében, az úgy- 

 nevezett «Pokolvölgy»- tetőn vannak. Itt a feltárás legalsó részén, kemény- 

 szürkés, homokkőpadok láthatók, melyre kékes szürke, a telérrel való 

 érintkezésnél kissé megpörkölt homokos márga települ. 



