216 



]. HOLLÓS VNDRAS LAJOS 



A laza üledékek azonban a nyomásnak könnyen engedtek és vékony 

 takaróként maradtak a kitört és megszilárdult magma felett. Ennélfogva 

 a létrejött eruptív kőzet felszínre csak akkor került, mikor az erózió a külön- 

 ben vékony takarót eltávolította. 



Az erózió voltaképen csak a csöröghegyi télért hozta teljesen fel- 

 színre, a csekehegyi telérből csak rossz feltárások vannak, de az eruptív 

 kőzet törmelékeit oly mennyiségben találjuk az Óbángorhegyen is, hogy 

 annak gerincében szintén fel kell tételeznünk az andezit télért, habár fel- 

 szí niv nem is került. 



A csöröghegyi és csekehegyi telérek kőzetei már puszta megtekintésre 



•is lényeges különbséget mutatnak. A csöröghegyi kőzet friss darabjai sötét 



zöldesszürkék és gyakran a mállás nyomait mutatják, míg a csekehegyi 



Alluviuni 

 \i-''i mediterrán 



lii. ábra. Szelvény a Pokolvölgyi nagy kőfejtőn keresztül. 



(Az ősrégi kőfejtőben a kifejtett andezit helyén 10 méter széles és 20 méter mély üreg 



van, amely a hegygerinc hosszában óriási barázda gyanánl húzódik.} 



kőz* i darabjai úgyszólván szurokfeketék, üdék és rendkívül szívósak. 

 Mindkét kőzet hipokristályos porfiros szövetű, még pedig e szövetnek 

 hialopilites változatát mutálja, de a külső formának megfelelően elegy- 

 rész) ikben és azok kifejlődésében lényegesen eltérnek egymástól. 



6. A c s ö r ö g hegyi augit-andezit. 



A Csöröghegy kőzetének alapanyaga üvegből, apró földpát-lécve- ke Ív- 

 ből, augit- és ma.L f ni'tü-szi'iiu'e-k«'kliől áll. Ebben az alapanyagban kevés 

 nagyobb Eöldpát és még kevesebb augit van porfirosan kiválva, azonkívül 

 zöldszínű kloritos halmazokat is találunk benne, melyek az augii elmálásá- 

 ból keletkeztek. 



az alapanyag földpátjának, mint a porfirosan kivált földpátnak 

 ikerrovátkoltsága (albit-ikertörvény) elárulja rögtön, hogy plagioklasszal 



