A CSÖRÖGI ANDEZIT-TBLÉREK FÖLDTANI VISZONYAI. 217 



van dolgunk ; kanada-balzsamnál való jóval erősebb fénytörése pedig a 

 nagyobb Ca tartalmú, bazikusabb földpátokra utal. Az ikerrovátkák az 

 albit-t örvény ikerlapjára (010) merőlegesen kb. 38°-os maximális szimmetri- 

 kus kioltlást mutatnak, a földpát tehát a bytownit-anorthit sorozatba tarto- 

 zik. Az alapanyag földpátja valamivel savanyúbb földpát viselkedését 

 mutatja. Az intratelluros földpátok frissek, az ikerrovátkoltságon kívül 

 zónás szerkezetet mutatnak és gyakran tartalmaznak az alapanyagból 

 való sötétszínű üvegzárványokat, amelyek a repedések mentén elhelyez- 

 kedve semmi szabályosságot nem mutatnak. 



Az intratelluros augit, mely mennyiségre nézve sokkal kevesebb 

 mint a földpát, általában friss, erősen repedezett, zárványt nem tartalmaz; 

 ikreket is alkot a haránt lap (100) szerint. Az alapanyag augitja mindig 

 szemek alakjában fordul elő, soha sincsen kristályalakja. Az augiton itt-ott 

 a repedések mentén a kloritosodás jelei mutatkoznak, ami arra mutat, 

 hogy a kőzet már erősen meg van támadva. A kőzet málására különben az 

 összes feltárásokban észlelhető erősen előrehaladott gömbös elválás is 

 figyelmeztet bennünket (18. ábra), melynek kőzetünk egyik legszebb példá- 

 ját mutatja. A felsorolt elegyrészek alapján a Csöröghegy kőzete augit- 

 andezit. 



6a. A c s eke hegyi hipcrsztén augit-andezit. 



A Csekehegy kőzetének alapanyaga sötétszínű üvegből, földpát- 

 részecskék, augit szemecskékből és sűrűn egyenletesen elhintett , igen apró 

 magnetitkristálykákból áll, miáltal a kőzet sötét, majdnem szurokfekete 

 külsőt nyer. Ebben az üveges alapanyagban földpát és piroxén van igen 

 szép friss kristályokban kiválva. 



Az intratelluros földpátok sokkal nagyobb mennyiségben váltak ki 

 ebben a kőzetben, mint a csöröghegyiben, sokkal sűrűbben és határozot- 

 tabban ikerrovátkoltak, (albit-ikert örvény szerint ) frissek, zárványt nem 

 tartalmaznak, széleiken azonban imitt-amott nagyon kevés üveget találunk 

 az alapanyagból és zónás szerkezetet is mutatnak. Általában a kanada- 

 balzsanmál erősebb fénytörésüek és kb. 36—38° maximális kioltást mutat- 

 nak, az ikersíkra merőleges metszetekben. Ezek alapján a bytownit sorhoz 

 tartozó föld pattal van dolgunk. Az alapanyag földpátja hasonló viselke- 

 désű. 



A porfirosan kivált piroxének igen szép, friss, jól kifejlődött kristályo- 

 kat alkotnak. A kristályokon jelen van a harántlap (100) oldallap (010), 

 prizmalap (110) és a rombos pyramis (111). Gyakoriak az ikrek (100) sze- 

 rint és ezek rendes táblás ki fejlődés űek. 



Kétféle piroxén van a kőzetben, a rombos hipersztén és a mono- 

 klin augit. A bazaltos augit ferdén olt ki, nagyobb fénytörése és erősebb 



Földtani Közlöny. XLVTI. köt. 1917. 15 



