A CSÖRÖG] ANDKZIT TELÉREK FÖLDTANI VISZONYAI. "219 



tás-vetés alá fogott terület egyes részein, mig zsombék a Királygerendai 

 völgy alján keletkezett. 



IV. Yácliartyán vidékének tektonikája. 



A terület földtani szerkezete aránylag egyszerűnek mond- 

 ható. Az átlagos északi düléseknek megfelelőié g a legidősebb felső oligocén- 

 rétegek délen helyezkednek el s észak felé az említett fiatalabb rétegek 

 következnek, rendes egymásra következő sorrendben, a legfiatalabb piroxén- 

 andezitig, mely az egész rétegsort áttörte. Az andezitkitöréssel kapcsolatos 

 mozgások csak a rétegeknek már említett telérmenti fölemeltetésében 

 nyilvánulnak (15. és 16. ábra). Az andezitben észlelhető litoklázisok és a 

 terület térszíni viszonyai azonban fiatalabb mozgásokra is utalnak, amelyek 

 legjobban a telérek szilárdabb vonulatában nyomozhatok. Ezek a mozgá- 

 sok közel észak-déli vagy északkelet-délnyugati törésvonalak mentén víz- 

 szintes eltolódások gyanánt mutatkoztak s a képződményeknek 

 egyes szakaszait, rögeit kisebb-nagyobb mértékben eredeti helyzetéből 

 kimozdították. A csöröghegyi téléiben különösen jól látható ilyen eltolódás 

 a Kígyóhegyen s a Szurdok irányában. A t elér csapásának többszörös 

 gyenge hajlása is hasonló haránteltolódások eredmény vonala gyanánt 

 tekinthető. 



A vízszintes eltolódásokon kívül függőleges irányú lezökkenések 

 jelenléte is megállapítható. Ilyenek kisebb mértékben a pokolvölgyi kő- 

 fejtő bejáratában föltárt andezitapofizisen észlelhető jól, csaknem függő- 

 leges litoklázisok mentén (17. ábra). 



Valamivel bizonytalanabb a telér sóstópusztai megszakadásának 

 szerkezeti nyomozása, de az andezitnek 600—700 méteres megszakadása 

 és az itt haladó széles völgy egy északnyugat-délkeleti haránttörés jelenlétére 

 utal. A dukai mélyedést valószínűleg egy erre merőleges hosszanti törésvonal 

 mellett lezökkenés indította meg, és azután az erózió tágította ; ami a 

 csöröghegyi és a bángorhegyi márgakőzet azonos magasságban való hely- 

 zetéből következik.. 



Az itt említett biztosabban nehezen nyomozható törésvonalak a 

 Középhegység jellemző törésvonalaival nagyjában megegyeznek. Az andezit- 

 kitörésnél fiatalabb mozgások közelebbi kora a terület fiatalabb üledékei- 

 nek hiánya miatt nem állapítható meg, de a Középhegység hasonló jelen- 

 ségeinek alapján leginkább a miocén végére tehető. 



V. A vidék geológiai kialakulása és az andezit telérek 



keletkezése. 



Az elmondottakat röviden összefoglalva, területünkön a felső oligocén 

 laza kavicsos homokja a legmélyebb képződmény; erre települ az alsó 



15* 



