A CSÖRÖGI ANDEZIT-TELEREK FÖLDTANI VISZONYAI. 221 



A felérek kdei kezese — mint ezt a mediterrán márgába nyomult 

 apofizis is bizonyítja — kétségtelenül az alsó mediterrán áttört üledé- 

 keinek lerakodása után történt, de hogy mikor, arra pusztán területünk 

 vizsgálata alapján felelni nem lehet, mert a kitörést követő korok üledékei 

 hiányoznak. A kitörések idejének szűkebb megállapítása céljából tehát 

 keresnünk kell andezitjeink összefüggését a szomszédos területek ande- 

 zitjeivel. Nyugat felé a Duna völgye húzódik, errefelé a telérek megszűnnek, 

 de ha csapásukat keletre követjük, úgy az északi Csekehegy vonulatának 

 irányában a Malotahegy azonos összetételű andezitjét, míg a déli gerinc 

 egyenes folytatásában a már említett Várhegy andezitjét találjuk. E kél 

 andezitkup kapcsolja teléreinket a Cserhát kissé ÉK.-DNy.-irányú vonulaia- 

 nak deli végéhez. 



A Cserhát kitörései Schafarzik Ferenc vizsgálatai szerint az alsó 

 és felső mediterrán határán történtek, a felső mediterrán kőzeteinek le- 

 rakodását megelőzőleg. A kitörések, — tekintve, hogy a tufarétege kben 

 olykor túlnyomó mennyiségben fordulnak elő kőzd darabok, lapillik, sőt 

 óriási bombák is és hogy a finom hamu között néha szabad bytownit, anorthit 

 kristályokat találni — nagyon hevesek lehettek. Az óriási erejű és feszült- 

 ségű erupciónak következménye valószínűleg, hogy a kitörés főtömegéből 

 a szóbanforgó telérek anyaga a környező homokkőbe nyomult, melyei a 

 kitöréseket megelőző bizonyára nagyarányú földmozgások már megtördel- 

 tek, preformáltak. Az erózió, mely a mediterrán kavicsból csak a terület 

 nyugati részén lévő Öreghegyet hagyta meg, a laza homokkövet és márgát 

 sem kímélte és a telérek tetejét részben szabaddá tette. 



Minthogy az andezit a legbázisosabbak közé tartozik, melynek föld- 

 pátja az anorthit a legkönnyebben málló földpát, a teléren is érezhetővé 

 váltak a pusztulás nyomai. 



Előszói' az érintkezési lapokkal párhuzamosan repedezett meg, majd 

 a leszivárgó vizek hatása alatt, gömbös héjas darabokban vált el (18. ábra) 

 porfirosan kivált augitja pedig elkloritosodott. Az erózió folyamánya 

 részben a Kígyóhegynek, Vácrátótról Vácdukára vezető «Szurdokban» 

 való megszakadása is. Készben csak, mert a Szurdokban lévő megszakítás- 

 nál az erózió a kitörés ideje után történt földmozgásokkal együtt csak 

 preformáló szerepet játszhatott és a hátráló erózió által megkezdett gerin- 

 cet valószínűleg az emberi kéz bontotta ki, hogy a duka-rátóti helyi közleke- 

 dés fontos vonalát könnyebben járhatóvá tegye. A kibontott telér két 

 oldalán a márga beomlott és ma a bevágás két oldalát teljesen födi. 



Másképen keletkezhetett a felérnek Sóstó pusztánál való megszakadása. 

 Ha ugyanis terület ünk alakulását vizsgáljuk, két törési vonalat tételezhetünk 

 fel. (14. ábra.) Az egyiket a királygerendai és kisnénu di vízvölgy irányában, 

 a másikai vele párhuzamosan a Sóstó- pusztán levő megszakításon át. 



A két vetődés biztos megállapítására nincs elegendő támaszpontunk, 



