A CSÖRÖGI andezit-telérek földtani viszonyai. 223 



A vidéket a következő képződmények építik fel x : 



1. Felső oli gócén kori laza homokkő, amely a váczkis- 

 hartyán— váczi országút déli oldalán, a villa mos -vasút bevágásaiban van feltárva, 

 s Pectunculus obovatus Lamarck s Turritella Geinitzi Spey. kövületeket tartalmaz. 



2. Alsó mediterrán korú a no mi ás homok, az öreghegy t'szaki ol- 

 dalán az Anomia ephippium L. gazdag teknő maradványaival. 



3. Alsómediterránkorú durva kavics, amely a csörögi 

 Öreghegy (202 ni) szőlővel beültetett tttején található. Ez a kavicstelep kizárólag 

 kevés mészkőből és túlnyomólag kristályos palákból származó görgetegeket 

 taralmaz; a középszemű és durva szemű kavicsok között andezitnek még 

 nyoma sincs. 



4. Alsómediterránkorú homokkő és márga. Legszebb fel- 

 tárásai a dukai Pokolvölgyben vannak, ahol alsó részén kemény szürkés homokkő- 

 padok, s feljebb kékesszürke márgarétegek települnek. Itt az eredetileg lankásan 

 észak felé dűlő homokkő-rétegeket, az andezitkitörés mindkét oldalon kissé fel- 

 emelte, s helyenkint az andezit a márga rétegeket keményre égette. A homokkő 

 azonkívül megtalálható a Királygerendai völgyben, számos más helyütt, s belőle 

 Ostrea cyathula, Ostrra digitalina, Cerithium plicatum, s Cerithium margaritaceum 

 kerültek ki. 



5. A homokkőre kékesszürke márga települ, amelyben a 

 Váczrátótról Váczdukára vezető út mentén gazdag foraminifera fauna található, 

 jellegzetes sekélytengeri alakokkal : nodosaria-, cristellaria-, rotalia-, truncatulina- 

 félékkel. Ez a foraminifera -fauna a hazánkban nagyon közönséges felsőmedi- 

 terrán-foraminifera-faunáktól nagyon eltér, mert hiányzanak belőle az amphiste- 

 gina, heterostegina s polystomella-félék. Nevezetes, hogy a. közeli területek alsó- 

 mediterrán rétegeiből foraminiferákat eddig nagyon keveset ismerünk ; a szóban- 

 forgó fauna leginkább az erdélyi ú. n. hidalmási rétegek foraminifera fauná- 

 jával egyezik, s így az alsó mediterrán felső emeletébe sorozható. 



Ügy a felsőmediterrán emelet, mint az erre következő rétegcsoportok egész 

 a diluviumig hiányzanak. 



6. Andezittelérek. A duka-kishartyáni Csörögi -hegy az 1 : 25,000 

 mértékű térképen a Pokolvölggyel jelzett helyen kezdődik, s a Kígyóhegyen át 

 az Öreghegyig húzódik, átlagos magassága 210 méter. Ez a déli andezit-vonulat, 

 amelynek a felszínen látható hossza 4*5 km. Az Öreghegy alatt a telér megszakad 

 és csak 2 km-rel odébb a sóspusztai Lajos-hegyen bukkanik fel 1 km hosszú gerinc 

 formájában. A Kígyóhegy kőzete hipo kristályos, porfiros szövetű a ugit an- 

 dezit, amely helyenkint igen szép gömbös elválást mutat. 



A másik andezitvonulat északon, a 200 m magas Cseke-hegyen van, s ennek 

 kőzete már a bazaltokhoz közeledő erősen bázisos hipersztén- 

 augit- andezit. Az andezitkitörések keskeny telére a márgát is meg- 

 bolygatta s kissé fölemelte. A telér eredetileg egész hosszában nem volt a fel- 

 színen, amit az is bizonyít, hogy egyes szakaszokban most is födve van. s csak 



1 Űgy az itt felsorolt, mint a f-zövegben előbb is használt 1—8. számok a 13 ábra 

 megfelelő képződményeire is vonatkoznak. 



