220 D SCHOLTZ MARGIT 



a kristályospala zárványok is. amelyek a sátorosi állami kőfejtő andezitjében 

 találhatók és amelyekei az andezitláva a fellövésekor a mélységből magával 

 ragadoti . 



A kristályospalák fölött közvetlenül az alsó-, és e fölött a felső oligocón- 

 rétegek települnek, egyforma agyagos kifejlődésben. Ezek az üledékek azonban 

 itt nem típusos formájukban vannak jelen ; az andezit feltörések következtében 

 utólag módosultak, metamorphizálódtak. A kemény, palás, sötétszürke rétegeket 

 az első térképezőjuk Paul nyomán sokáig karbonkorúaknak tartották, de jelen- 

 leg a bennük található kövületek kétségtelenül bizonyítják oligocén voltukat. 



Az oligocén agyagos-palás képződmények felett vastag, glaukonitos homokkő 

 rétegesi) portot találunk, amely a felső oligocén felső részének és az alsó medi- 

 terrán alsó részének felel meg. 



A homokkő felett az alsó mediterrán emelet felsőbb kontinentális, kavicsos, 

 homokos rétegei következnek a széntelepekkel, majd az előnyomuló (transgredáló) 

 tengeri üledékek, amelyek azonban már csak a Karancs távolabbi környékén 

 vannak meg. 



A Karancs és a Sátoros andezittömzsének feltörése a vizsgálatok alapján 

 valószínűleg az alsó meditterán emelet ideje alatt törtónt. A mélységből feltó- 

 duló magma nem tudott a felszínre jutni, a nagyvastagságú oligocén és a feléje 

 települő alsómediterrán rétegek egy részét boltozatosán felemelte s az oligocén- 

 rótegek közé hatalmas tömegben benyomult. Az oligocénrétegek közé benyomuló 

 andezitmagma a. kitörés helyétől távolabb fokozatosan elvékonyodott és a fel- 

 emelt, feléje boruló takaróban képződött repedésekbe számos vókonyebb-vasta- 

 gabb télért bocsátott. Tehát legnagyobb valószínűség szerint a Karancs és Sá- 

 toros andezit tön len,*.' lakkolith formájában tört fel és merevedett meg, lakkolith 

 voltai bizonyítják az üledékes kőzetek is. a melyeknek kifelé dűlő rétegei az an- 

 deziftöinzsöt köpenyszerűleg veszik körül. Továbbá erre utalnak még a Karancs 

 tetején meglévő üledókfoszlányok, az egykori felemelt boltozat maradványai. 



Noszky szerint az alsó mediterrán emelet második felében már készen 

 állottak a felemelkedett andezitlakkolithok, a felettük lévő üledékesboltozattal 

 együtt. A felemelkedés időpontjától kezdve a denudáció és az erózió kezdte meg 

 működését. Ezeknek hatalmas, erőteljes munkája letakarította az andezit felett 

 levő üledékboltozatot, úgy, hogy lassanként magába az andezitbe is bemélyediek 

 az eróziós-árkok s a miocén végétől a pliocén- és pleisztocén-időszakukon ; it 

 ennek e^y része is elerodálódotl . 



Noszky Jenő szerint fcehál a Karancs lakkolith volt. Azonban véle- 

 ményem szerint itt nem lehel szó típusos lakkolitbról, hanem inkább erupciós 

 lakkolithról 1 beszélhetünk, tehát olyan kitörésről, amelyben a magma a felületre 

 is utat talált, mint pb az Euganeák trachitdombjában. 



Ennyiben volt szíves Noszky tanár a Karancs hegység geológiai viszo- 

 nyait jellemezni. Ezek után pedig áttérek a hegység eruptív kőzeteinek a kőzet- 

 tani ismertetésére. 



1 F. v. Wolf: Der ViilkanÍKimis, Stuttgart L914. Pag. 441. 44l\ 



